OBS: Detta är utgåva 2024.3. Visa senaste utgåvan.
Detta avsnitt handlar om vilka fysiska personer som är begränsat skattskyldiga i Sverige. Avsnittet beskriver också vad den begränsade skattskyldigheten innebär.
Begränsat skattskyldiga är fysiska personer som inte är bosatta i Sverige eller som inte stadigvarande vistas här och inte heller har väsentlig anknytning hit, d.v.s. de som inte är obegränsat skattskyldiga. Begränsat skattskyldig är också den som tillhör en utländsk stats beskickning eller karriärkonsulat. Beskickning (vanligen ambassad eller/och konsulat) är den diplomatiska representationen som ett land har i ett annat land. Den begränsade skattskyldigheten gäller dock bara någon som är utländsk medborgare och var begränsat skattskyldig när hen började arbeta på beskickningen eller konsulatet. Detsamma gäller även make och barn under 18 år till den som tillhör utländsk stats beskickning eller konsulat men bara om de inte är svenska medborgare och bor hos den som tillhör utländsk stats beskickning eller konsulat. Även personliga tjänare hos den som tillhör utländsk stats beskickning eller konsulat är begränsat skattskyldiga om de inte är svenska medborgare och bor hos den som tillhör utländsk stats beskickning eller konsulat, 3 kap. 17 § IL.
Begränsad skattskyldighet innebär att endast vissa inkomster, som har anknytning till Sverige, beskattas här (källstatsprincipen). Dessa bestämmelser har utformats så att de i stor utsträckning överensstämmer med skatteavtalens regler om fördelning av beskattningsrätten. Den som är begränsat skattskyldig beskattas enligt reglerna i SINK, A-SINK, KupL eller enligt reglerna i 3 kap. 18–20 §§ IL.
En begränsat skattskyldig fysisk person beskattas för inkomst av tjänst enligt reglerna i SINK eller A-SINK. Personen kan även begära att bli beskattad enligt IL. Beskattningen sker då enligt IL:s bestämmelser med bl.a. rätt till avdrag för kostnader.
Utdelningar till begränsat skattskyldiga fysiska personer beskattas enligt KupL. I IL finns bestämmelser om vilka andra kapitalinkomster en begränsat skattskyldig person ska beskattas för. Dessa är:
I uppräkningen ovan finns ränteinkomster inte med vilket innebär att en begränsat skattskyldig fysisk person inte kan beskattas för ränteinkomster enligt intern svensk rätt.
En begränsat skattskyldig fysisk person som har ett investeringssparkonto är inte skattskyldig för schablonintäkten på investeringssparkontot. Istället beskattas utdelning med kupongskatt och ränta är skattefri pga begränsad skattskyldighet. Kapitalvinster vid försäljning av delägarrätter på ett investeringssparkonto beskattas inte med undantag för kontofrämmande tillgångar. Tillgångar som överförs till ett investeringssparkonto anses avyttrade och även dessa kapitalvinster beskattas för en begränsat skattskyldig fysisk person. Kapitalvinster på ett investeringssparkonto beskattas hos en begränsat skattskyldig bara om övriga förutsättningar enligt punkten om kapitalvinst på delägarrätter ovan är uppfyllda.
I inkomstslaget näringsverksamhet är en begränsat skattskyldig fysisk person skattskyldig för
Skattskyldighet för utdelning på andelar i svenska ekonomiska föreningar gäller dock inte om man är begränsat skattskyldig p.g.a. att man tillhör utländsk ambassad eller konsulat. Det gäller inte heller för maka och barn under 18 år till sådan person och inte heller personlig tjänare hos sådan person. Kan även avse inkomstslaget kapital.
En fysisk person som bedriver näringsverksamhet beskattas i vissa fall i inkomstslaget kapital. Det gäller när bestämmelserna om räntefördelning tillämpas och när näringsfastigheter och näringsbostadsfastigheter avyttras, se ovan under Inkomst av kapital.
En begränsat skattskyldig person är skattskyldig i inkomstslaget näringsverksamhet eller kapital för återförda avdrag för ersättningsfond. Det innebär att periodiseringsfond och ersättningsfond kan återföras successivt av begränsat skattkyldig fysisk person när näringsverksamhet vid ett svenskt fast driftställe upphör och flyttas till en stat inom EES (prop. 2019/20:20 s. 45).
I inkomstslaget näringsverksamhet är utdelning på andelar i svenska ekonomiska föreningar i många fall skattepliktig som inkomst av fastighet eller fast driftställe i Sverige. Det gäller om innehavet är föranlett av den näringsverksamhet som bedrivs där. Den särskilda bestämmelsen om beskattning av utdelning på andelar i svenska ekonomiska föreningar som inkomst av näringsverksamhet är därför bara aktuell om utdelningen inte är en inkomst från ett fast driftställe eller en fastighet. Ett exempel på en sådan situation är när en begränsat skattskyldig person äger andelar i ett svenskt handelsbolag som får utdelning på andelar i svenska ekonomiska föreningar. Om handelsbolaget inte bedriver verksamhet som hänför sig till ett fast driftställe eller en fastighet i Sverige, är utdelningen skattepliktig i inkomstslaget näringsverksamhet enligt 3 kap. 18 § första stycket 12 IL (prop. 1999/2000:2 del 2 s. 58).
Ersättning i form av sådan royalty eller periodvis utgående avgift för att materiella eller immateriella tillgångar utnyttjas som ska räknas till inkomstslaget näringsverksamhet ska anses som inkomst från ett fast driftställe i Sverige om ersättningen kommer från en näringsverksamhet med ett fast driftställe här (3 kap. 18 § andra stycket IL).
En kapitalförlust eller ett negativt räntefördelningsbelopp ska dras av om en begränsat skattskyldig skulle ha varit skattskyldig för motsvarande kapitalvinst eller ett positivt räntefördelningsbelopp (3 kap. 20 § IL).
Om en make överlåter en pensionsförsäkring eller en rätt enligt pensionssparavtal genom bodelning under äktenskapet utan att det pågår något mål om äktenskapsskillnad, kvarstår skattskyldigheten för överlåtaren under hela dennes livstid för de pensionsbelopp som betalas ut. Detta gäller dock inte, om överlåtaren skulle ha haft rätt till avdrag för periodiskt understöd om han hade lämnat sådant (3 kap. 22 § IL). Läs mer under Skattskyldighet för utbetalningar från en överlåten pensionsförsäkring eller ett överlåtet pensionssparkonto.
Överlåter någon sin rätt till periodiskt understöd eller liknande periodisk inkomst, kvarstår skattskyldigheten hos överlåtaren för utfallande belopp. Skulle överlåtaren ha haft rätt att dra av beloppet antingen såsom utgift för att förvärva eller bibehålla inkomster eller som periodiskt understöd, om han hade betalat ut det, övergår dock skattskyldigheten på förvärvaren. Om överlåtaren är ett svenskt handelsbolag gäller dessa bestämmelser för delägarna (3 kap. 23 § IL). Läs mer under Överlåtelse av rätten till periodiskt understöd.