OBS: Detta är utgåva 2024.3. Visa senaste utgåvan.
Plattformsoperatörer ska lämna uppgifter om säljare som via digitala plattformar når sina kunder vid uthyrning och försäljning. Uppgifterna som ska lämnas omfattar både gränsöverskridande och icke gränsöverskridande verksamhet. De uppgifter som avser säljare med hemvist i annat land ska användas för automatiskt informationsutbyte med andra EU-länder och länder utanför EU med vilka Sverige ingått avtal med om ett automatiskt utbyte. Uppgifterna som plattformsoperatörerna lämnar kan även användas av Skatteverket som underlag för skattekontroll.
Regler om uppgiftslämnande om inkomster från digitala plattformar finns i 22 c kap. SFL och kompletterande information finns i 5 kap. 12 c – 12 f och 13 a §§ SFF. Där anges vem som ska lämna kontrolluppgift, för vem och när den ska lämnas samt vilka uppgifter kontrolluppgiften ska innehålla. Där regleras också skyldigheten för plattformsoperatörer att lämna underrättelser till Skatteverket när kontrolluppgift inte ska lämnas.
Den rapporteringsskyldiga plattformsoperatören ska identifiera vilka säljare som är rapporteringspliktiga, d.v.s. genomföra en kundkännedomsprocess. Berörda verksamheter som uppgifter ska lämnas för är försäljning av varor, personliga tjänster och uthyrning av fast egendom och transportmedel.
En plattformsoperatör som uppfyller kriterierna för att vara rapporteringsskyldig plattformsoperatör i Sverige ska anmäla detta till Skatteverket. Plattformsoperatörer som har hemvist utanför EU kan i vissa fall vara rapporteringsskyldiga och ska då ansöka om registrering.
OECD har tagit fram modellregler för rapportering av plattformsoperatörer avseende säljare i delnings- och gigekonomin (DPI MR). Det även tagits fram en modell för multilateralt avtal mellan behöriga myndigheter om automatiskt utbyte av upplysningar om inkomster som erhålls genom digitala plattformar (DPI MCAA). Sverige har undertecknat DPI MCAA men avtalet har inte trätt i kraft för Sveriges del.
Genom rådets direktiv (EU) 2021/514 av den 22 mars 2021 om ändring av direktiv 2011/16/EU, vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning (DAC 7) införs bestämmelser som i princip motsvarar DPI MR.
DAC 7 innebär att det införs gemensamma EU-regler om rapportering av upplysningar om säljare och vilka inkomster de fått genom försäljning och uthyrning via digitala plattformar. DAC 7 innehåller även regler om ett automatiskt utbyte av upplysningarna mellan behöriga myndigheter i medlemsstaterna. Vissa uppgifter ska även Europeiska kommissionen underrättas om (prop. 2022/23:6 s. 1).
I DAC 7 finns även bestämmelser som syftar till att ytterligare förbättra det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna, exempelvis gemensamma revisioner.
Den svenska lagstiftningen är anpassad för att genomföra både DPI MR och DAC 7. Så länge någon annan avsikt inte framgår kan införda bestämmelser tolkas i enlighet med DPI MR och dess kommentar (prop. 2022/23:6 s. 79)
I lagstiftningen används begreppet ”stater eller jurisdiktioner” eftersom den är anpassad till att omfatta områden som normalt inte betecknas som egna stater. På sidorna om utbyte av uppgifter om inkomster från digitala plattformar (DAC 7 och DPI MR) används ”land” när regelverket beskrivs.
OECD har utarbetat kommentarer till modellreglerna för rapportering av plattformsoperatörer avseende säljare i delnings och gigekonomin (DPI MR) där innebörden av bestämmelserna preciseras.
OECD publicerar frågor och svar om modellreglerna för rapportering av plattformsoperatörer som gäller säljare i delnings- och gigekonomin på sin webbplats (www.oecd.org/tax) i ett dokument som heter ”Model Reporting Rules for Digital Platforms: Frequently Asked Questions” (FAQ). Dokumentet uppdateras löpande med nya frågor och svar. Dessa svar är förtydliganden och syftar till att rapporteringen ska ske på ett enhetligt sätt. Det går därför att hämta ledning ur dessa svar under förutsättning att de inte strider mot den svenska lagstiftningen eller avser situationer som inte förekommer i Sverige.
Upplysningarna som utbyts ska bland annat ge skattemyndigheterna i de olika länderna möjlighet att lägga uppgifterna till grund för beskattning.
Av 16 § LAUP framgår att upplysningar som Skatteverket tar emot inom ramen för det automatiska informationsutbyte av upplysningar om inkomster som erhållits genom digitala plattformar endast får användas för beskattningsändamål och åtal för skattebrott (artikel 22 punkterna 2 - 4 i bilaga 1 till lagen (1990:313) om Europaråds- och OECD-konventionen om ömsesidig handräckning i skatteärenden).
Det följer av 27 kap. 1,2,4 och 5 §§ OSL att uppgifterna om rapporteringspliktiga säljare som lämnas i kontrolluppgift och motsvarande uppgifter som Skatteverket tar emot från andra länder omfattas av skattesekretess (prop. 2022/23:6 s. 159).
I 27 kap. 2 § OSL regleras att sekretess gäller i ärenden enligt POL och LAUP. Det innebär att det är sekretess för ärenden om anmälan, registrering och undantag från rapporteringsskyldighet. Beslut i vissa ärenden är däremot offentliga. Det gäller beslut i ärende enligt POL och LAUP, som t.ex. beslut om registrering och beslut om undantag från rapporteringsskyldighet.
Den lag (LAUP) som reglera det automatiska utbytet av upplysningar om inkomster genom digitala plattformar omfattar utbytet enligt DAC 7 och utbytet enligt gällande avtal mellan Sverige och ett land utanför EU (DPI MR).
Begreppet rapporteringspliktig jurisdiktion har därför betydelse för med vilka länder som upplysningar ska utbytas med. Med en rapporteringspliktig jurisdiktion avses antigen