OBS: Detta är utgåva 2015.12. Visa senaste utgåvan.
Periodiska betalningar kan dras av som allmänt avdrag, om de inte ska dras av i något av inkomstslagen.
Periodiska understöd och andra periodiska utbetalningar under beskattningsåret ska dras av som allmänt avdrag, om de inte ska dras av i något av inkomstslagen, och om utbetalningarna
Utbetalningarna ovan utgör s.k. legala periodiska understöd som är avdragsgilla enligt 62 kap. 7 § IL.
Utbetalningar enligt punkterna 2–5 ovan är inte avdragsgilla om mottagaren är under 18 år eller inte har avslutat sin utbildning. Man får inte heller dra av periodiska understöd eller utbetalningar till medlemmar i det egna hushållet (9 kap. 3 § IL).
Om utbetalningarna gäller skadestånd vid en personskada ska de bara dras av med det belopp som gäller ersättningen för förlorad skattepliktig inkomst eller som gäller förlorat underhåll.
En grundläggande förutsättning för avdrag är att beloppen betalats ut periodiskt. Med detta menas att utbetalningarna ska återkomma vid flera tillfällen och alltså ha en viss varaktighet. Engångsbelopp är inte avdragsgilla.
Det kan variera i olika situationer hur många gånger utbetalningen måste återkomma och under hur lång tid den måste betalas ut för att kravet på periodicitet ska kunna anses vara uppfyllt. Även om man bara betalar understödet en eller två gånger per år, men gör det under flera år, kan understödet vara periodiskt. Det har heller ingen avgörande betydelse om storleken på understödet varierar mellan utbetalningstillfällena (prop. 1973:181).
I lagstiftningen framgår det inte vad som menas med begreppet understöd, men för att det ska kunna vara ett understöd så får det inte finnas något krav på en direkt motprestation. Det har ibland framhållits att begreppet understöd, enligt vanligt språkbruk, skulle förutsätta att mottagaren har bristande förmåga till egen försörjning. Rättspraxis ger dock inte stöd för en sådan tolkning av begreppet.
Frivilliga periodiska understöd är inte avdragsgilla.
För frivilliga periodiska understöd som betalas ut på grund av bindande förpliktelser före den 9 november 1973 gäller de bestämmelser som då fanns (prop. 1973:181, 4 kap. 106 § ILP).
När det gäller understöd till en make eller till en tidigare make ska underhållsskyldigheten vara fastställd. Normalt sker detta genom en domstols dom eller genom ett skriftligt avtal (RÅ 1985 Aa 58), men det kan också räcka med ett muntligt avtal. När underhållsskyldigheten är fastställd är det fråga om ett legalt, inte ett frivilligt, understöd.
För en registrerad partner gäller detsamma som för en make.
Det finns inga formkrav för hur underhållsskyldigheten ska vara fastställd. Även ett muntligt avtal godtas. Det är, enligt ett avgörande i HFD (RÅ 1982 1:81), makarna som ska göra sannolikt
För att den som har betalat det periodiska understödet ska kunna få avdrag krävs att makarna lever åtskilda och att den ekonomiska gemenskapen stadigvarande har upphört. Förutom kravet på periodicitet gäller dessutom att underhållet har betalats i enlighet med vad som har fastställts i dom eller i avtal.
Underhållet är legalt även om avtalet som sådant ingåtts frivilligt. Med det menas att avtalet innefattar en underhållsskyldighet utöver vad en domstol hade kunnat döma ut mot den underhållsskyldiges bestridande.
Avdragsrätten för understöd mellan makar och registrerade partner gäller inte för bidrag mellan personer som har levt tillsammans under äktenskapsliknande eller partnerskapsliknande förhållanden – sambor. Denna skillnad grundar sig på att det här inte finns någon lagstadgad underhållsplikt.
Ett periodiskt understöd till en juridisk person är inte avdragsgillt.
Ett periodiskt understöd från en juridisk person utgör skattepliktig intäkt för mottagaren. Det gäller dock inte om mottagaren är under 18 år, eller är äldre men inte har avslutat sin utbildning.
Reglerna om avdrag för periodiska understöd gäller inte om de utbetalade beloppen är en ersättning på grund av att den juridiska personen har köpt något av mottagaren.