OBS: Detta är utgåva 2017.3. Visa senaste utgåvan.
Ett optionslån består av en skuldebrevsdel (optionsskuldebrev) och en eller flera optionsrätter att teckna eller köpa en aktie till ett visst pris. Rätten att köpa eller teckna aktier är begränsad till viss tid. Ett optionslån ska inte förväxlas med köp- eller säljoptioner.
Optionsrätterna kallas teckningsoptioner om de avser en rätt att delta i en nyemission i bolaget och köpoptioner om de avser en rätt att köpa redan befintliga aktier.
När ett bolag ger ut ett optionslån blir aktieägarna ofta tilldelade ett antal teckningsrätter, som de antingen kan använda för teckning av optionslånet eller sälja.
Om innehavaren utnyttjar sina teckningsrätter till teckning av ett optionslån, ska han eller hon betala emissionspriset för lånet till bolaget. Någon kapitalvinstbeskattning sker inte (44 kap. 10 § IL).
Emissionsvillkoren kan vara sådana att skuldebrevets marknadsvärde vid emissionstillfället överstiger emissionspriset. En aktieägare som deltar i emissionen ska i så fall beskattas vid emissionstillfället för mellanskillnaden som för utdelning. Detsamma gäller om aktieägaren får köpa en optionsrätt till underpris. Någon beskattning sker dock inte om en optionsrätt till nyteckning har ett värde (prop. 1984/85:193 s. 47–48).
Om optionsrätten utnyttjas till teckning eller köp av aktie ska emissionspriset för aktierna (teckningspriset, köpeskillingen) betalas. Någon kapitalvinstbeskattning sker inte när optionsrätten utnyttjas (44 kap. 10 § IL).
När innehavaren säljer teckningsrätter, skuldebrev, optionsrätter eller aktier förvärvade genom optionsrätter ska dessa värdepapper kapitalvinstbeskattas.
Skuldebrev och optionsrätt åtskiljs och säljs oftast var för sig. De kan också säljas tillsammans som en unit.
Försäljningen av skuldebrevet beskattas enligt reglerna för fordringsrätter. Försäljning av optionsrätter beskattas alltid enligt reglerna för delägarrätter, vare sig de avskilts eller inte (prop. 1990/91:54 s. 216).
Anskaffningsutgiften för en unit beräknas enligt huvudregeln till allt som man betalat under innehavstiden vid eventuella köp, emissioner och aktieteckningar. Om utdelningsbeskattning har skett vid förvärvet av optionslånet ska det beskattade beloppet läggas till anskaffningsutgiften. Anskaffningsutgiften för teckningsrätter, som har förvärvats på grund av moderaktie är noll kr (48 kap. 13 § IL). Har innehavaren däremot köpt teckningsrätterna räknas den utgiften som en del av omkostnadsbeloppet för optionslånet.
Utöver utgifter vid emission etc. får även transaktionsutgifter, t.ex. courtage som man betalade vid inköpet läggas till anskaffningsutgiften (prop. 1984/85:193 s. 42).
Anskaffningsutgiften på optionslånet ska fördelas mellan skuldebrev och optionsrätt på följande sätt
Eftersom skuldebrevsvärdet normalt understiger emissionspriset för lånet, kommer köpeskillingen för en köpt teckningsrätt i de flesta fall hänföras till optionsrätten. Om skuldebrevets marknadsvärde överstiger emissionspriset kan inte den som har köpt en teckningsrätt bli utdelningsbeskattad, eftersom han eller hon inte är aktieägare i bolaget.
Fördelningen av anskaffningsutgiften ska ske på samma sätt även om det skuldebrev som getts ut tillsammans med optionsrätten är en konvertibel eller ett vinstandelsbevis ((RÅ 1983 1:77 I samt prop. 1984/85:193 s. 31).
Om ett skuldebrev är förenat med flera optionsrätter ska skillnaden mellan emissionspriset och marknadsvärdet på skuldebrevet fördelas mellan optionsrätterna med ledning av deras marknadsvärde vid förvärvet. Tidigare fanns ett direkt lagstöd för detta men motsvarande fördelningsregel får anses gälla fortfarande (RÅ 1983 1:77 II).
Genomsnittsmetoden är tillämplig vid beräkning av omkostnadsbeloppet för både optionslån, skuldebrev och optionsrätter.
Genomsnittsmetoden innebär att omkostnadsbeloppet för samtliga värdepapper med identiska villkor ska beräknas gemensamt på grundval av faktiska anskaffningsutgifter och med hänsyn till inträffade förändringar i innehavet (48 kap. 7 § IL).
Schablonmetoden är tillämplig på marknadsnoterade delägarrätter med undantag för bl.a. optionsrätter (48 kap. 15 och 13 §§ IL).
(Ytterligare avdrag kan förekomma, se löptexten.)
Slag av sålt värdepapper |
Aktieägare |
Annan med inköpt teckningsrätt |
Annan med inköpt optionsrätt |
Annan som utan teckningsrätt tecknat lån |
---|---|---|---|---|
Teckningsrätt |
0 kr |
Köpeskillingen |
- |
- |
Optionsskuldebrev |
Skuldebrevets marknadsvärde vid emissionen |
Skuldebrevets marknadsvärde vid förvärvet |
- |
Skuldebrevets marknadsvärde vid emissionen |
Optionsrätt a) till nyteckning av aktie |
Restvärdet |
Restvärdet |
Köpeskillingen |
Restvärdet |
Optionsrätt b) till köp av aktie |
Restvärdet |
Restvärdet |
Köpeskillingen |
Restvärdet |
Aktie a) via optionsrätt till nyteckning |
Restvärdet + nyteckningspriset för aktien |
Restvärdet + nyteckningspriset för aktien |
Köpeskillingen för optionsrätten + nyteckningspriset för aktien |
Restvärdet + nyteckningspriset för aktien |
Aktie b) via optionsrätt till köp av aktie |
Restvärdet + köpeskillingen för aktien |
Restvärdet + köpeskillingen för aktien |
Köpeskillingarna för optionsrätten och aktien |
Restvärdet + köpeskillingen för aktien |
Restvärdet är den del av emissionspriset som överstiger skuldebrevets marknadsvärde.
Om skuldebrev och optionsrätt har förvärvats genom teckning på grund av en köpt teckningssrätt, blir restvärdet den del av köpeskillingen och emissionspriset som överstiger skuldebrevets marknadsvärde.