OBS: Detta är utgåva 2017.3. Visa senaste utgåvan.
Schablonintäkten utgår från en statslåneränta och ska endast beräknas för juridiska personer.
En juridisk person som har gjort avdrag för en avsättning till en periodiseringsfond ska ta upp en schablonintäkt. Statslåneräntan kan vid beräkningen inte vara lägre än 0,5 procent (30 kap. 6 a § första stycket IL).
Ett AB har beskattningsåret 2 (räkenskapsåret är lika med kalenderår). Vid ingången av detta beskattningsår uppgår avsättningarna som gjorts till periodiseringsfonder till 800 tkr. För att beräkna schablonintäkten gör man så här:
Antag att statslåneräntan var 1,50 procent den 30 november år 1. Schablonintäkten blir i exemplet alltså:
(0,015 x 0,72) x 800 000 = 8 640 kr
Ett avdrag för en andel i ett handelsbolag som enligt 30 kap. 3 § IL gjorts vid beskattningen, ska anses ha gjorts av den juridiska personen vid beskattningsårets utgång (30 kap. 6 a § andra stycket IL).
Om beskattningsåret är längre eller kortare än tolv månader ska schablonintäkten justeras i motsvarande mån (30 kap. 6 a § tredje stycket IL).
Schablonintäkten behandlas på samma sätt som andra intäkter i ett företag. Den kan därmed t.ex. ingå i underlaget för en avsättning till en ny periodiseringsfond. Schablonintäkten bokförs inte i räkenskaperna utan ska läggas till som en tillkommande skattemässig justering i inkomstdeklarationen.
Skatteverket anser att den juridiska person som tar över en periodiseringsfond inte ska beräkna någon schablonintäkt det beskattningsår som övertagandet skett. Detta gäller t.ex. när ett aktiebolag tar över en enskild näringsverksamhet.
Om beskattningsåret är längre eller kortare än tolv månader ska schablonintäkten normalt justeras i motsvarande mån. Någon justering ska dock inte ske om en periodiseringsfond helt eller delvis förs över till någon annan under beskattningsåret, t.ex. genom en verksamhetsavyttring (38 kap. 15 § IL). I ett sådant fall ska schablonintäkten för hela beskattningsåret tas upp av den som har fonden vid ingången av beskattningsåret.