OBS: Detta är utgåva 2017.3. Visa senaste utgåvan.
En medlem som utträder ur en ekonomisk förening anses ha avyttrat sin andel. Det insatskapital medlemmen får utbetalt behandlas som en försäljningsintäkt. Om föreningen inte återbetalar en inbetald insats ska denna beskattas som intäkt i föreningen.
Läs om vilka regler som gäller när en ekonomisk förening upplöses.
En medlem har rätt att begära utträde ur den ekonomiska föreningen (3 kap. 4 § EFL). I stadgarna får man bestämma att en medlem inte får begära utträde förrän efter en viss tid. En medlem kan uteslutas ur föreningen, i så fall på en grund som ska anges i stadgarna.
Den formella avgången ur föreningen sker normalt vid utgången av det räkenskapsår som slutar närmast efter att medlemmen begärt utträde (3 kap. 5 § EFL).
Enligt EFL har en avgående medlem rätt att få ut sitt insatskapital, om inte stadgarna säger något annat (4 kap. 1 § EFL). Utbetalningen ska göras senast sex månader efter avgången. En avgående medlem har också rätt att få ut sin del av den beslutade vinstutdelningen. Även denna rätt kan begränsas genom stadgebestämmelser.
En medlem som avgår ur en ekonomisk förening anses ha avyttrat sin andel (44 kap. 5 § IL). Vad medlemmen får ut av sitt insatskapital behandlas som en försäljningsintäkt, och det som medlemmen har satt in behandlas som omkostnadsbelopp. Vinsten eller förlusten beskattas sedan som vinst respektive förlust vid försäljning av delägarrätter.
En medlems inbetalning av insatskapital till föreningen är ett kapitaltillskott och är därför skattefritt för föreningen. En återbetalning av en insats är för föreningen en återbetalning av bundet eget kapital, och är inte avdragsgill. Om återbetalningen avser en insats som tillgodoförts medlemmen genom en insatsemission kan föreningen däremot få göra avdrag för insatsemissionen vid återbetalningen.
Om föreningen inte återbetalar en inbetald insats, t.ex. för att det finns stadgebestämmelser om att en avgående eller utesluten medlem under vissa omständigheter inte har rätt att få sin insats återbetald, ska denna beskattas som intäkt i föreningen. Detta gäller också om föreningen inte återbetalar skuldförda återbäringar.
Genom att inte betala tillbaka en inbetald insats till medlemmen har föreningen för egen räkning tillgodogjort sig insatserna, och frigjort sig från förpliktelsen att återbetala insatsen. När föreningens skuld försvinner uppkommer det en intäkt. Det finns inget undantag från beskattning för en sådan intäkt. Den blir därför en skattepliktig intäkt i föreningens rörelse (jfr RÅ 1975 ref. 107).
Frågan om en förening kan lösa in respektive förvärva en andel i sig själv eller inte har debatterats i associationsrättslig doktrin (se t.ex. Johansson 2011, Svensk associationsrätt i huvuddrag s. 287 och Mallmén , Lagen om ekonomiska föreningar [30 april 2002, Zeteo], kommentaren till 3 kap. 3 § under rubriken Inlösen av andel m.m.).
Oavsett hur en sådan transaktion ska behandlas associationsrättsligt är Skatteverkets uppfattning att den skatterättsligt ska behandlas som en återbetalning av insatskapital i samband med utträde. Om föreningens utbetalning till medlemmen överstiger insatsen, ska det överskjutande beloppet behandlas som kapitalvinst hos medlemmen. Om föreningen inte återbetalar hela insatskapitalet bör den del som inte återbetalas behandlas som en skattepliktig intäkt i föreningen, på samma sätt som övriga behållna medlemsinsatser. För medlemmen uppkommer då en kapitalförlust.
Om en medlem deltagit i föreningen med större insats än han eller hon är skyldig att delta med brukar man tala om överinsatser. Även överinsatser ska normalt betalas tillbaka till medlemmen när denna avgår ur föreningen. Överinsatser kan också sägas upp till återbetalning utan att medlemmen avgår ur föreningen (4 kap. 3 § EFL).
Om föreningen inte återbetalar hela överinsatsen så innebär det ur föreningens perspektiv, precis som för övriga inbetalda insatser, att en skuld försvinner och att det därigenom enligt Skatteverkets uppfattning uppkommer en skattepliktig intäkt för föreningen.
En utbetalning efter minskning av medlemsinsatsernas belopp ska behandlas på samma sätt som återbetalning av medlemsinsatserna i allmänhet (4 kap. 4 § EFL).
Den som innehar ett förlagsandelsbevis har rätt att få förlagsinsatsen inlöst tidigast efter fem år från tillskottet (5 kap. 7 § EFL). Normalt krävs uppsägning för att förlagsinsatsen ska lösas in, men man kan även föreskriva i stadgarna att förlagsinsatser ska lösas in vid en viss tidpunkt utan föregående uppsägning. Insatsens storlek är det belopp som löses in (5 kap. 8 § EFL).
Förlagsandelar utgör andelar i en ekonomisk förening. Detta innebär att de också kan utgöra näringsbetingade andelar för sådana ägare som kan inneha näringsbetingade andelar. Eftersom det är det belopp man satt in som löses in uppkommer ingen vinst. Däremot kan det uppstå en förlust om föreningens kapital inte räcker för att återbetala hela insatskapitalet. En sådan förlust blir inte avdragsgill om förlagsandelen är en näringsbetingad andel.
Om föreningen inte återbetalar hela förlagsinsatsen så innebär det ur föreningens perspektiv, precis som för övriga inbetalda insatser, att en skuld försvinner och att det därigenom enligt Skatteverkets uppfattning uppkommer en skattepliktig intäkt för föreningen.
Om föreningen betalat tillbaka medlemsinsatser, och återbetalningen står i strid med bestämmelserna i 4 kap. EFL är mottagaren skyldig att betala tillbaka beloppet med ränta till föreningen (4 kap. 6 § EFL). Dessutom kan alla som varit med i beslutet om återbetalning bli solidariskt ersättningsskyldiga gentemot föreningen om det skulle fattas pengar vid återbetalningen (4 kap. 7 § EFL).
Reglerna om återbäringsskyldighet och solidariskt ansvar i 4 kap. 6-7 §§ EFL tillämpas också om föreningen löst in förlagsandelar och inlösen har skett i strid med bestämmelserna i 5 kap. EFL (5 kap. 10 § EFL)