OBS: Detta är utgåva 2018.2. Visa senaste utgåvan.
Utländska juridiska personer är begränsat skattskyldiga i Sverige.
Utländska juridiska personer är begränsat skattskyldiga i Sverige (6 kap. 7 § IL).
I Sverige är utländska juridiska personer alltid begränsat skattskyldiga. Vissa andra länder har i sin interna skattelagstiftning bestämmelser som innebär att en utländsk juridisk person som har sin verkliga ledning i landet är obegränsat skattskyldig. Vad som menas med verklig ledning beror på hur begreppet definieras i lagstiftningen och den praxis som finns i det land som tillämpar en sådan bestämmelse. Det kan vara fråga om att den dagliga ledningen finns i landet eller att styrelsen har sitt egentliga säte där.
Begreppet utländsk juridisk person i 6 kap. 8 § IL avser att omfatta den utländska motsvarigheten till svenska juridiska personer. Det behövs för att man ska kunna fastställa vem eller vilka som är skattskyldiga när ett utländskt företag har inkomster som är skattepliktiga i Sverige. Det finns utländska företagsformer som anses vara juridiska personer enligt regelverket i det land där företaget hör hemma men som inte skulle uppfylla de svenska kriterierna för juridisk person. Utländsk juridisk person är ett grundläggande begrepp som kan delas in i ytterligare begrepp för att inordna utländska associationsformer i svensk skattelagstiftning. De begreppen är
Bestämmelserna om utländska bolag tillämpas också på utländska stater och menigheter (6 kap. 9 § första stycket IL) och för utländskt dödsbo senare år än dödsåret (4 kap. 3 § IL).
Det finns två speciella typer av utländska associationer som bestämmelserna om utländska juridiska personer ska tillämpas på, även om villkoren inte är uppfyllda. Det gäller utländska associationer som bedriver skadeförsäkringsverksamhet genom en sådan generalrepresentation som avses i 1 kap. 12 § lagen (1998:293) om utländska försäkringsgivares och tjänstepensionsinstituts verksamhet i Sverige. Det gäller också tjänstepensionsverksamhet i Sverige enligt samma lag (6 kap. 8 § andra stycket IL).
Utländska värdepappersfonder och specialfonder är per definition begränsat skattskyldiga (6 kap. 10 a § IL), men de är inte skattskyldiga för inkomster av tillgångar i fonden (6 kap. 13 § IL).
Begränsat skattskyldiga juridiska personer är i huvudsak skattskyldiga för inkomster som är särskilt angivna i inkomstskattelagen (IL), kupongskattelagen (KupL) och lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. (A-SINK). Skattskyldigheten är begränsad till inkomster som härrör från Sverige, d.v.s. inkomster som har uppkommit i Sverige.
Skattskyldigheten enligt IL omfattar bara de inkomster som uttryckligen anges i 6 kap. 11 § första och andra stycket IL och det är
Det finns bestämmelser i 6 a kap. IL som begränsar beskattningsrätten till vissa ersättningar i form av royalty och avgift som betalas mellan företag i intressegemenskap.
När det gäller inkomst från fast driftställe eller en fastighet i Sverige omfattar skattskyldigheten löpande inkomster under inkomståret och inkomster vid avyttring, d.v.s. när hela eller delar av näringsverksamheten avyttras. Skatteplikten för återförd periodiseringsfond och schablonintäkt på sådan avsättning gäller även när återföringen sker efter att det fasta driftstället upphört.
Bestämmelsen som innebär att återfört uppskov med beskattning av kapitalvinst vid försäljning av privatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt, och schablonintäkt på sådant uppskov, är skattepliktigt tillämpas normalt inte för juridiska personer eftersom en juridisk person inte kan inneha privatbostadsfastigheter eller privatbostadsrätter. Ett undantag finns för utländskt dödsbo eftersom de bestämmelser som gäller för utländska bolag tillämpas för utländskt dödsbo året efter dödsåret och följande år (4 kap. 3 § IL och 2 kap. 5 a § IL). Om det finns ett uppskov som uppkommit tidigare och som ingår i ett dödsbo efter en begränsat skattskyldig fysisk person, är det begränsat skattskyldiga dödsboet skattskyldigt för återförda uppskovsbelopp och för schablonintäkten på samma sätt som personen i fråga skulle ha varit (prop. 2009/10:33 s. 47). Återföringen av uppskovsbeloppet och beskattningen av schablonintäkten sker då i inkomstslaget näringsverksamhet (6 kap. 11 § första stycket IL).
En kapitalförlust ska dras av om den som är begränsat skattskyldig skulle ha varit skattskyldig för en motsvarande kapitalvinst (6 kap. 11 § tredje stycket IL). Denna generella princip gäller även för begränsat skattskyldiga juridiska personer som redovisar kapitalvinst och kapitalförlust i inkomstslaget näringsverksamhet (prop. 1999/2000:2 del 2 s. 73).
En i utlandet delägarbeskattad juridisk person är skattskyldig för inkomster i Sverige. Till den del den delägarbeskattade utländska juridiska personens skattepliktiga inkomster enligt 6 kap. 11 § IL beskattas hos en obegränsat skattskyldig delägare enligt 5 kap. 2 a § IL, är inkomsten inte skattepliktig för den delägarbeskattade juridiska personen (6 kap. 12 § IL).
Till den del ett CFC-bolagets skattepliktiga inkomster enligt 6 kap. 11 § IL beskattas hos delägare enligt 39 a kap. 13 § IL, är inkomsten inte skattepliktig för CFC-bolaget (6 kap. 12 § IL).
Utländska värdepappersfonder och specialfonder är inte skattskyldiga för inkomst av tillgångar som ingår i fonden (6 kap. 13 § IL)
Lagen om särskild inkomstskatt för artister och idrottsmän som är bosatta utomlands, A-SINK, gäller även inkomster som uppbärs av artistföretag och arrangör (7 § första och andra stycket A-SINK). När ett artistföretag eller arrangör är en utländsk juridisk person omfattas den juridiska personens inkomster i Sverige av A-SINK (6 kap. 18 § IL).
I A-SINK finns bestämmelser som innebär att den som har inkomsten kan välja att beskattas enligt bestämmelserna i IL istället för enligt A-SINK (5 a § tredje stycket A-SINK). Om Skatteverket har meddelat beslut om ett sådant byte av beskattningsbestämmelser till ett företag som är en utländsk juridisk person så är inkomsten en skattepliktig näringsinkomst enligt IL för den juridiska personen (6 kap. 11 § första stycket IL)
Utdelning på aktier i svenska aktiebolag till en begränsat skattskyldig juridisk person omfattas av kupongskattelagen (6 kap. 18 § IL, 1 § första stycket KupL).
Kupongskatt ska även betalas av en begränsat skattskyldig juridisk person som tar emot utdelning på aktier i ett europabolag som har sitt säte i Sverige (1 § andra stycket KupL). Skälet är att ett europabolag som har sitt säte i Sverige behandlas som ett svenskt aktiebolag.
Utdelning på andelar i svenska värdepappersfonder och svenska specialfonder omfattas också av KupL (1 § andra stycket KupL).
I 4 § KupL finns det ett flertal undantag från skattskyldigheten för utdelning på svenska aktier och andelar. Om en utdelning på en svensk aktie t.ex. är hänförlig till en näringsverksamhet som en begränsat skattskyldig juridisk person bedriver från fast driftställe i Sverige, så omfattas utdelningen av skattskyldigheten enligt 6 kap. 11 § IL och inte av KupL.
Utländska juridiska som bedriver näringsverksamhet eller innehar fastighet i Sverige kan vara skyldiga att betala andra svenska skatter av inkomstskattekaraktär som tas ut på annat underlag än inkomst av näringsverksamhet, t.ex. enligt
I normalfallet innebär ett skatteavtal med den utländska juridiska personens hemviststat inte någon begränsning av den svenska beskattningsrätten till en näringsinkomst som härrör härifrån. Det kan dock finnas skatteavtal med bestämmelser som begränsar Sveriges möjlighet att beskatta inkomsten, t.ex. innebär skatteavtal ofta att royalty bara beskattas i den mottagande utländska juridiska personens hemviststat.