OBS: Detta är utgåva 2018.2. Visa senaste utgåvan.
Bokföringsnämnden har kategoriserat de olika regelverken utifrån BFL:s bestämmelser om hur räkenskaperna ska avslutas.
Bokföringsnämnden har sedan 2004 arbetat med det s.k. K-projektet som innebär att man tar fram heltäckande regelverk för olika kategorier av företag. Avsikten med K-projektet är att det inom respektive kategori ska finnas regelverk som innehåller samtliga regler som är relevanta. Kategorierna är beroende av hur räkenskaperna ska avslutas och av storleken på företaget. Kategorierna benämns K1, K2, K3 och K4. Inom varje kategori finns ett eller flera K-regelverk.
Bilden visar schematiskt K-regelverkens indelning.
Bokföringsnämnden har tagit fram olika K-regelverk baserat på företagsstorlek och hur den löpande bokföringen avslutas. Man kan säga att K-regelverken presenterar olika typer av redovisningsregler. K2 är t.ex. ett förenklingsregelverk när årsredovisningen respektive årsbokslutet upprättas.
Den löpande bokföringen ska enligt reglerna i 6 kap. BFL avslutas med antingen en årsredovisning, ett årsbokslut eller ett förenklat årsbokslut.
I kategoriindelning är BFNAR 2012:1 Årsredovisning och koncernredovisning (K3) huvudregelverket när man ska upprätta en årsredovisning eller en koncernredovisning.
Ett mindre företag, som enligt 6 kap. 1 § BFL ska avsluta räkenskaperna med en årsredovisning, kan välja att i stället tillämpa förenklingsregelverket BFNAR 2016:10 Årsredovisning i mindre företag (K2).
K4 omfattar de företag som med stöd av 7 kap. 33 § ÅRL valt att upprätta sin koncernredovisning utifrån de internationella redovisningsreglerna IAS/IFRS.
Bokföringsnämnden beslutade i oktober 2017 regelverket för årsbokslut (BFNAR 2017:3 Årsbokslut). Det finns alltså bara ett regelverk som företagen kan tillämpas när ett årsbokslut upprättas. Regelverket ger möjlighet att upprätta ett årsbokslut antingen med tillämpning av förenklingsreglerna (K2-regelverket) eller med tillämpning av punkt 1.7 (K3-regelverket). Regelverk tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 2017. Läs om hur regelverket om årsbokslut är uppbyggt.
Ett företag som får avsluta sina räkenskaper med ett årsbokslut och som har en nettoomsättning som normalt uppgår till högst 3 miljoner kronor får upprätta ett förenklat årsbokslut (6 kap. 3 § andra stycket BFL). K1-regelverken som kan användas när ett förenklat årsbokslut upprättas gäller för enskilda näringsidkare (BFNAR 2006:1) respektive ideella föreningar och registrerade trossamfund (BFNAR 2010:1).
I nuläget finns följande regelverk beslutade inom respektive kategori:
Kategori |
Allmänt råd |
Namn |
K4 |
BFNAR 2012:3 |
Tillämpning av rekommendationer från Rådet för finansiell rapportering |
K3 |
BFNAR 2012:1 |
Årsredovisning och koncernredovisning |
K2 |
BFNAR 2016:10 |
Årsredovisning i mindre företag |
K2/K3 |
BFNAR 2017:3 |
Årsbokslut |
K1 |
BFNAR 2006:1 |
Enskilda näringsidkare som upprättar förenklat årsbokslut |
BFNAR 2010:1 |
Ideella föreningar och registrerade trossamfund som upprättar förenklat årsbokslut |
Slutligen återstår att ta fram regelverk för t.ex. handelsbolag med fysiska personer som delägare som kan avsluta räkenskaperna med ett förenklat årsbokslut (K1).