OBS: Detta är utgåva 2018.2. Visa senaste utgåvan.
Beskattnings- och avgiftskonsekvenserna varierar beroende på vilken företagsform näringsverksamheten drivs i och om man är anställd eller delägare i företaget.
Nedan beskrivna exempel utgår från följande förutsättningar. En tillgång (exv. en lagervara) köps in för näringsverksamhetens mervärdesskattepliktiga verksamhet. Inköpspriset är 300, exklusive moms om 75. Tillgången tas sedan ut ur näringsverksamheten, utan att någon ersättning lämnas, vid en tidpunkt då marknadsvärdet vid en försäljning av tillgången uppgår till 500, inklusive moms om 100. Tillgången är per definition en tillgång i näringsverksamheten.
Vid inköpet för näringsverksamheten bokförs 300 som lageranskaffning, eller som underlag för värdeminskningsavdrag. Vid uttaget ska ett belopp motsvarande marknadsvärdet om 500, exklusive den moms som utgår enligt ML, tas upp som intäkt av näringsverksamhet.
Uttagsbeskattningsreglerna vad gäller moms avser i princip att återföra det belopp till beskattning som tidigare medgetts vid inköpet av tillgången. Läs om beskattningsunderlag vid uttag.
I detta fall kommer moms att återläggas med 75. Nettobeskattningen vid inkomstbeskattningen blir då 125 (500 - 75 – 300), under förutsättning att inköpet och uttaget görs under samma beskattningsår. Momsen vid uttaget kommer då att motsvara den ingående moms som tidigare har dragits av. Moms ska inte tas ut med 100, vilket hade varit fallet om tillgången hade sålts.
När en inköpt tillgång är avsedd att användas såväl i näringsverksamheten som privat, har man rätt till avdrag för den moms som betalats för inköpet, även på den del som är avsedd att nyttjas privat. Om man inte yrkar avdrag för den privata delen av momsen vid momsredovisningen, blir uttagsbeskattning momsmässigt inte aktuellt.
Nettobeloppet kommer också att påverka underlaget för egenavgifter (aktiv näringsverksamhet) eller underlaget för särskild löneskatt (passiv näringsverksamhet).
Om tillgången ska anses vara inköpt för näringsidkarens eller för någon annans privata bruk, så räknas detta inte som ett inköp av en näringstillgång. Därmed finns ingen rätt till avdrag för inköpskostnaden om 300 (16 kap. 1 § IL) och inte heller någon avdragsrätt för momsen om 75 (8 kap. 3 § första stycket ML). Något belopp att uttagsbeskatta finns då inte, vare sig inkomstskattemässigt eller momsmässigt.
Beskattnings- och avgiftskonsekvenserna blir likadana som för en anställd i ett aktiebolag eller ekonomisk förening nedan.
Samma förutsättningar som för enskild näringsverksamhet gäller.
Någon uttagsbeskattning görs inte vid inkomstbeskattningen. Man får utgå från att en kompensation endast har lämnats i form av arbete till ett värde som motsvarar tillgångens värde. Någon annan form av ersättning har inte lämnats av den anställde. Ett byte har alltså skett mellan arbetsinsats och tillgången.
Företaget ska betala arbetsgivaravgifter på ett löneunderlag om 500. Det kan förekomma att löneförmånen inte redovisats och att förhållandet kommer fram först i samband med Skatteverkets granskning. I normalfallet ska en justering ske det beskattningsår som kostnaden enligt god redovisningssed skulle ha tagits upp, se vidare Ändra bokslut & redovisat resultat i efterhand.
Mervärdesskattemässigt har ett uttag skett. Företaget har vid inkomstbeskattningen medgivits avdrag för tillgångens inköpskostnad på 300 exklusive moms. Momsavdrag för ingående moms har gjorts med 75 och företaget ska uttagsbeskattas enligt ML för den utgående momsen på 75. Avdrag medges vid inkomstbeskattningen för ett belopp motsvarande den utgående momsen, dvs.75, så som lönekostnad.
Om värdet av transaktionen ska anses som lön eller utdelning får avgöras i det enskilda fallet.
Beskattnings- och avgiftskonsekvenserna blir likadana som för en anställd.
Företaget har medgivits avdrag för tillgångens inköpskostnad på 300 exklusive moms. Företaget uttagsbeskattas vid inkomstbeskattningen för värdet av uttaget exklusive moms som då blir 425 (500-75).
Aktieägaren beskattas för en utdelning på 500.
Företaget ska uttagsbeskattas med 75 för den moms som man tidigare fått avdrag för vid inköpet.
Beskattningskonsekvenserna vid uttag som görs av delägaren varierar beroende på om delägaren är en fysisk eller en juridisk person. Om tillgången istället tas ut för en anställds räkning (ej delägare) så blir det samma beskattnings- och avgiftskonsekvenser som för en anställd i ett aktiebolag eller ekonomisk förening, se ovan.
Om en delägare som är en fysisk person tar ut en tillgång ur handelsbolagets näringsverksamhet, och det rör sig om en sådan tillgång som vid försäljning beskattas i näringsverksamhet, så ska tillgången uttagsbeskattas till marknadsvärde (exklusive moms).
Om det är den delägare som tar ut tillgången som ska beskattas för hela beloppet, eller om beloppet ska fördelas på samtliga delägare, beror på omständigheterna i det enskilda fallet.
Beskattnings- och egenavgiftskonsekvenserna i övrigt är desamma som i en enskild näringsverksamhet.
Oavsett om uttagsbeskattning av delägaren ska ske eller inte, ska anskaffningsutgiften på andelen i handelsbolaget justeras med uttaget (50 kap. 5 § andra stycket IL).
När överföringar av tillgångar från eller till en delägare som är en juridisk person sker detta vanligen inom en och samma näringsverksamhet (14 kap. 10 § IL). Detta medför inte att en uttagsbeskattning inte kan aktualiseras vid en överföring av en tillgång från handelsbolaget till delägaren (22 kap. 3 § IL).
Notera att ett handelsbolag inte kan vara part i en underprisöverlåtelse enligt 23 kap. IL, och att en juridisk persons andel i ett handelsbolag inte längre omfattas av 50 kap. IL, då en sådan andel numera är en näringsbetingad andel (25 kap. 3 § IL).