OBS: Detta är utgåva 2018.7. Visa senaste utgåvan.
En företrädare kan göras betalningsansvarig för den juridiska personens skatter och avgifter och det är därför viktigt att veta vem som kan vara legal företrädare för en juridisk person.
Skatteverket kan efter ansökan till förvaltningsrätten under vissa givna förhållanden få en företrädare för en juridisk person solidariskt betalningsansvarig för den juridiska personens skatter och avgifter. Begreppet företrädare definieras inte i reglerna om företrädaransvar. Det har förts diskussioner om att införa en legaldefinition av begreppet företrädare i reglerna om företrädaransvar. Någon sådan definition infördes inte eftersom bedömningen gjordes att det skulle kunna leda till en utvidgning eller inskränkning av tillämpningsområdet (prop. 2002/03:128 s. 24 f.).
Frågan om vem som är företrädare ska bedömas utifrån objektivt konstaterbara omständigheter. Att legala företrädare för en juridisk person ska anses vara företrädare i den mening som avses i reglerna om företrädaransvar är klart och uttalas också i nyss nämnda förarbete. Även andra än legala företrädare, s.k. faktiska företrädare, kan komma i fråga för företrädaransvar.
I ett aktiebolag är aktiebolagets styrelse och verkställande direktör (vd) legala företrädare för bolaget (8 kap. 35 § ABL). Såväl vd som den som är ordinarie ledamot av en bolagsstyrelse kan i sin roll som legal företrädare för bolaget bli solidariskt betalningsansvarig med bolaget för obetalda skatter och avgifter enligt reglerna om företrädaransvar.
Styrelsen i ett aktiebolag kan inte genom delegation, utfärdande av fullmakter eller på annat sätt avbörda sig det yttersta ansvaret för aktiebolagets organisation och förvaltning. Detsamma gäller för skyldigheten att sörja för en betryggande kontroll av aktiebolagets bokföring, medelsförvaltning och ekonomiska förhållanden (prop. 2004/05:85 s. 310 och prop. 2004/05:85 s. 617–618).
Det förhållandet att ett styrelseuppdrag har varit av formell natur eller att styrelseledamoten inte har förstått innebörden av uppdraget innebär inte frihet från att fullgöra de förpliktelser som följer av uppdraget (NJA 1974 s. 297).
HFD har ansett att registrering i aktiebolagsregistret ger en särskild bevisverkan åt det som har registrerats – enligt förarbetena till aktiebolagslagen torde en presumtion gälla för att en uppgift i aktiebolagsregistret om vilka som är styrelseledamöter i ett bolag överensstämmer med de verkliga förhållandena. Enligt domstolen måste stora krav ställas på bevisningen när någon hävdar att uppgifterna i registret är felaktiga. Mot bakgrund av de bevissvårigheter som föreligger får det dock anses tillräckligt om den registrerade gör sannolikt att registreringen är oriktig.
I målet var ostridigt att A var registrerad i aktiebolagsregistret som styrelseledamot under de aktuella redovisningsperioderna. HFD konstaterade i domen att utseendet på A:s namnteckning på hans körkort avviker från namnteckningen på de till Bolagsverket ingivna bolagsstämmoprotokollen. Domstolen betonar dock att A delgetts Skatteverkets ansökan om företrädaransvar utan att reagera och först i överklagandet till kammarrätten uppger han sig inte vara styrelseledamot. Ingenting i målet utom A:s egna invändningar – talar för att han inte fått Bolagsverkets underrättelse om registrering. HFD ansåg vid en sammantagen bedömning att A inte gjort sannolikt att han inte var styrelseledamot i bolaget (HFD 2015 not. 47).
En relativt vanligt förekommande situation är att makar eller sambor driver ett aktiebolag tillsammans. Det kan vara så att den ena av dem står som registrerad legal företrädare i Bolagsverkets register men inte den andra. Denna fördelning kan t.ex. bero på att den som inte står registrerad har skatteskulder hos Kronofogden för indrivning, vilket t.ex. skulle kunna försvåra för aktiebolaget att bli tilldelat bevis om F-skatt.
I ett flertal avgörande har domstolarna haft anledning att pröva invändningen att den registrerade partnern inte har deltagit i bolagets verksamhet utan det har varit den andra partnern som har varit bolagets verkliga företrädare. Bara den omständigheten har inte ansetts vara nog för att inte döma ut företrädaransvar. Det har hänvisats till att den som är legal företrädare har ett ansvar att se till att bolaget fullgör sina betalningsskyldigheter mot det allmänna (KRNG 2007-09-18, mål nr 168-07).
I ett mål om företrädaransvar har en person som stått under förvaltarskap ålagts företrädaransvar för aktiebolagets obetalda skatter och avgifter. Företrädaren hade efter en egen ändringsanmälan till Bolagsverket 2006 registrerats som styrelseledamot för bolaget med egen firmateckningsrätt. I ansökan till Bolagsverket försäkrade mannen att han inte stod under förvaltarskap. Bolagsverket kände inte till att mannen enligt förordnande av domstol stod under förvaltare sedan 1999.
Kammarrätten anförde i domskälen att mannen inte helt saknar rättskapacitet även om han står under förvaltarskap. Han kunde enligt 11 kap. 8 § föräldrabalken ingå avtal om arbete och tjänst. Med hänsyn till detta och vad som gäller när den som har förvaltare ingår avtal utan förvaltarens samtycke samt då en rättshandling som företas av en i bolagsregistret registrerad ledamot alltid är bindande för bolaget, ansåg kammarrätten, trots att mannen hade förvaltare, att han var företrädare för bolaget i enlighet med reglerna om företrädaransvar under den tid som skatter och avgifter förföll till betalning (KRNS 2007-12-11, mål nr 4807-07).
Den som är styrelsesuppleant i ett aktiebolag kan i denna egenskap endast göras ansvarig om denne inträder i styrelsearbetet (NJA 1985 s. 439). Det kan dock vara möjligt att göra en styrelsesuppleant ansvarig som faktiskt företrädare.
En likvidator träder enligt 25 kap. 30 § ABL in i styrelsens och den verkställande direktörens ställning och har därför samma ställning som bolagets ställföreträdare under likvidationen och ersätter även en sådan särskild firmatecknare som har utsetts av styrelsen (prop. 2000/01:150 s. 108 och NJA 2012 s. 328). Den rättsliga regleringen ger inte utrymme för att anse annat än att en likvidator är en sådan företrädare som kan åläggas betalningsansvar enligt bestämmelserna om företrädaransvar (HFD 2016 ref. 60)
När en juridisk person försätts i konkurs uppstår en ny juridisk person, konkursboet. I samband med konkursbeslutet förordnas en konkursförvaltare till konkursboet. Konkursförvaltaren är legal företrädare för konkursboet. Om konkursboet driver verksamhet och drar på sig skatte- och avgiftsskulder kan företrädaransvar bli aktuellt om konkursförvaltaren har agerat grovt oaktsamt eller med uppsåt.
Ekonomiska föreningar är juridiska personer. Ekonomiska föreningar regleras i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, EFL. Bostadsrättsföreningar utgör en specialreglerad form av ekonomiska föreningar som regleras i bostadsrättslagen (1991:614), BrL.
En ekonomisk förening bildas av minst tre medlemmar och blir en juridisk person i och med registreringen i föreningsregistret hos Bolagsverket (1 kap. 2 § EFL). Registrering ska ske senast 6 månader efter bildandet och fram till registreringen svarar de som beslutat eller deltagit i åtgärden solidariskt för åtagna förpliktelser som vidtagits på föreningens vägnar (2 kap. 3–4 §§ EFL). Företrädare för den ekonomiska föreningen är styrelsen och i förekommande fall verkställande direktören (6 kap. 6–6 a § EFL och 9 kap. 12 BrL).
Företrädare för stiftelser är styrelsen eller förvaltaren (2 kap. 2 § stiftelselagen). Uppgift om företrädare kan hittas i deklaration eller särskild uppgift hos Skatteverket eller hos länsstyrelsen.
Läs mer om de civilrättsliga reglerna för stiftelser.
Ideella föreningar är inte reglerade i lag. Enligt praxis blir en ideell förening en juridisk person när ett medlemsmöte med minst tre personer antagit stadgar om föreningens ändamål och utsett en styrelse.
En ideell förening blir en juridisk person först när dessa formkrav är uppfyllda och det krävs ingen registrering. Det innebär att det ibland kan finnas behov av att före en talan om företrädaransvar fastställa om föreningen verkligen är en ideell förening eller utgör någon annan associationsform. Det kan juridiskt t.ex. vara fråga om en oregistrerad ekonomisk förening eller ett enkelt bolag trots att medlemmarna tror att det är en ideell förening.
Det är styrelsen som är företrädare för en ideell förening och företrädaransvar kan göras gällande mot denna (NJA 1994 s. 170). Företrädaransvaret kan rikta sig mot en eller flera i styrelsen. Vem eller vilka i styrelsen som ska omfattas av en ansökan om företrädaransvar får den föregående utredningen visa, d.v.s. vilket inflytande och vilken insyn den enskilda styrelseledamoten haft i föreningens ekonomiska situation. Många gånger kan det vara svårt att ställa samma höga krav på samtliga styrelseledamöter i en förening som i ett aktiebolag vad gäller att aktivt skaffa sig kännedom om den ekonomiska ställningen.
Ett dödsbo uppkommer i och med att en fysisk person avlider. Dödsboet är en självständig juridisk person även om det först året efter dödsfallet behandlas som ett självständigt skattesubjekt för inkomstskatten. Om en person som är skyldig att betala mervärdesskatt avlider är dödsboet skattskyldigt för omsättningen i verksamheten efter dödsfallet (6 kap. 4 § ML). Ett dödsbo företräds och förvaltas av dödsbodelägarna om inte en boutredningsman har förordnats (19 kap. ÄB). Vem som är dödsbodelägare framgår av bouppteckningen.
Företrädare för dödsbo kan göras ansvariga för dödsboets obetalda skatter och avgifter med stöd av reglerna om företrädaransvar. Denna möjlighet begränsar sig dock när det gäller slutlig skatt i huvudsak till sådan som hänför sig till tiden efter det beskattningsår dödsfallet inträffade. För skatter och avgifter som ska redovisas i skattedeklarationer begränsar sig möjligheten att åberopa företrädaransvar till att gälla de redovisningsperioder som infaller efter dödsfallet.
Bestämmelser om ansvar för den dödes och dödsboets skulder finns i ÄB. Fram till 1981 var ÄB:s regler mycket stränga när det gäller dödsbodelägarnas ansvar för den dödes skulder. År 1981 reformerades bestämmelserna och sedan dess kan den som har en fordran mot den döde i princip inte få ut mer än vad som svarar mot tillgångarna i boet (prop. 1980/81:48 s. 18). Om boet har skiftats utan att den dödes skulder har betalats kan dödsbodelägarna bli skyldiga att täcka bristen. Dödsbodelägarnas ansvar är dock begränsat till vad de fått ur boet (21 kap. 4 § ÄB). För att inte komma i konflikt med ansvarsreglerna i 21 kap. 4 § ÄB bör företrädaransvar därför normalt bara bli aktuellt för dödsbodelägare i näringsdrivande dödsbon när det gäller obetalda skatter och avgifter som hör till beskattningsår eller redovisningsperioder efter dödsfallet (SOU 2009:58 s. 1357–1358).
Om en boutredningsman är förordnad för dödsboet är det boutredningsmannen som är att se som företrädare för boet. Företrädaransvar kan göras gällande även mot en boutredningsman enligt samma principer som gäller för dödsbodelägare.
Handelsbolag är en juridisk person där bolagsmännen svarar solidariskt för bolagets förpliktelser (2 kap. 20 § HBL). Skatteverket kan fatta beslut om solidariskt ansvar enligt 2 kap. 20 § HBL för skatter och avgifter (59 kap. 11 § SFL). Eftersom handelsbolag är en juridisk person är även reglerna om företrädaransvar tillämpliga. I de flesta fall borde dock beslut om solidariskt ansvar enligt 59 kap. 11 § SFL vara den mest lämpliga åtgärden för att besluta om ansvar för en fysisk person som är bolagsman i ett handelsbolag.
När en juridisk person är bolagsman i ett svenskt handelsbolag kan den juridiska personens företrädare också bli solidariskt ansvarig enligt bestämmelserna om företrädaransvar. Detta för det ansvar Skatteverket beslutat om för den juridiska personen som delägare i handelsbolaget enligt 59 kap. 11 § SFL. Det är företrädaren vid den relevanta ansvarstidpunkten som kan bli betalningsskyldig enligt bestämmelserna om företrädaransvar.
Bestämmelserna om företrädaransvar är i sin ordalydelse inte begränsade till svenska juridiska personer. Inte heller i förarbetena har några uttalanden gjorts som tyder på att bestämmelserna ska vara tillämpliga enbart på svenska juridiska personer.
Högsta domstolen har gjort bedömningen att en styrelseledamot i ett danskt bolag kunde bli solidariskt betalningsskyldig för den svenska mervärdesskatt som bolaget inte betalat (NJA 1998 s. 44). När det gäller fasta driftställen för utländska juridiska personer är det fasta driftstället inte en självständig juridisk person utan är en del av den utländska juridiska personen. Detta innebär att det är företrädarna för den utländska juridiska personen som kan bli betalningsskyldiga för det fasta driftställets obetalda skatter och avgifter.