OBS: Detta är utgåva 2018.8. Sidan är avslutad 2023.
Information om på vilket sätt återbetalning ska ske när den utländska beskattningsbara personen ska vara registrerad till mervärdesskatt i Sverige.
En utländsk beskattningsbar person som är eller ska vara registrerad till mervärdesskatt i Sverige, ska inte lämna en särskild ansökan om återbetalning. Den ingående skatt som den utländska beskattningsbara personen har rätt till återbetalning för redovisas i stället i en mervärdesskattedeklaration (19 kap. 34 och 35 §§ ML).
Det kan förekomma att en beskattningsbar person som är etablerad i ett annat EU-land inte kan ansöka om återbetalning genom den elektroniska portalen på grund av att företagaren under återbetalningsperioden omsatt varor eller tjänster i Sverige. Även om omsättningen i Sverige inte medför skattskyldighet för mervärdesskatt måste en sådan beskattningsbar person registrera sig i Sverige om denne har rätt till återbetalning enligt 10 kap. 1 § ML och vill ansöka om återbetalning av den ingående skatten.
Om omsättningen avser varor och tjänster som anges i 19 kap. 1 § andra stycket ML kan dock den beskattningsbara personen ansöka om återbetalning genom den elektroniska portalen och behöver inte vara registrerad i Sverige (7 kap. 1 § första stycket 6 SFL).
En utländsk beskattningsbar person etablerad utanför EU, kan även ha rätt till återbetalning av ingående skatt kopplad till omsättning inom landet, för vilken förvärvaren är skattskyldig (10 kap. 1 § andra stycket ML).
En utländsk beskattningsbar person som gör ett sådant unionsinternt förvärv som är undantaget från skatteplikt enligt 3 kap. 30 d § ML ska också registreras till mervärdesskatt i Sverige (7 kap. 1 § första stycket 5 SFL). Om en sådan beskattningsbar person har kostnader i Sverige och har rätt till återbetalning av den ingående skatten enligt 10 kap. 1 § ML ska ansökan om återbetalning göras i en mervärdesskattedeklaration.
Även den som har rätt till återbetalning av ingående skatt enligt 10 kap. 9 och 11-13 §§ ML ska vara registrerad till mervärdesskatt (7 kap. 1 § första stycket 4 SFL). Ansökan om återbetalning görs därmed i en mervärdesskattedeklaration. Detta gäller även för en beskattningsbar person som inte kan ansöka om återbetalning enligt 19 kap. 1 § ML.
Beskattningsbara personer som är etablerade inom EU ska dock inte registreras i Sverige enbart av den anledningen att de har återbetalningsrätt enligt 10 kap. 11 eller 12 § ML. Ansökan om sådan återbetalning görs via den elektroniska portalen i etableringsmedlemsstaten (19 kap. 1 § ML). Detta gäller under förutsättning att den beskattningsbara personen under återbetalningsperioden inte har omsatt några andra varor eller tjänster i Sverige än sådana som anges i 19 kap. 1 § andra stycket ML eller annars är eller ska vara registrerad till mervärdesskatt i Sverige.
Om en utländsk beskattningsbar person som ingår i en mervärdesskattegrupp i ett annat EU-land tillhandahåller varor eller tjänster som medför skattskyldighet för företaget i Sverige ska den utländska beskattningsbara personen registreras för redovisning av mervärdesskatt här. Enligt Skatteverkets uppfattning medför en sådan registrering inte att den mervärdesskattegrupp som företaget är en del av i etableringsmedlemsstaten är förhindrad att ansöka om återbetalning av mervärdesskatt i Sverige via den elektroniska portal som har inrättats i etableringsmedlemsstaten. Detta gäller oavsett om det är den företagare som är huvudman eller en annan medlem i mervärdesskattegruppen som är registrerad till mervärdesskatt i Sverige (Skatteverket 2010-06-30, dnr 131 440202-10/111).