OBS: Detta är utgåva 2019.2. Visa senaste utgåvan.
Den som ska lämna skattedeklaration kan få anstånd om det finns särskilda skäl. För vissa mervärdesskattedeklarationer krävs synnerliga skäl för anstånd. Byråanstånd kan lämnas för fysiska personer och dödsbon.
Om det finns särskilda skäl, ska Skatteverket bevilja en deklarationsskyldig anstånd med att lämna skattedeklaration (36 kap. 5 § första stycket SFL). En ansökan om anstånd med att lämna skattedeklaration kan t.ex. avse arbetsgivardeklaration. Avser ansökan mervärdesskattedeklarationer som redan har senarelagd deklarationstidpunkt krävs synnerliga skäl, se mer om det nedan.
Till särskilda skäl räknas hinder att lämna deklarationen på grund av strejk eller att handlingarna har förstörts eller kommit bort på grund av brand eller inbrott.
Datorfel i egen anläggning eller hos ett anlitat serviceföretag som inträffar i nära anslutning till att deklarationen ska lämnas in kan utgöra skäl för anstånd.
Sjukdom eller olyckshändelse hos en ansvarig tjänsteman hos företaget kan vara ett sådant särskilt skäl som kan medföra rätt till anstånd med att lämna skattedeklaration. Den ansvariga tjänstemannen kan vara den som ska eller får underteckna deklarationen eller den som normalt upprättar företagets deklaration.
Anstånd bör endast beviljas om hindren att lämna skattedeklaration inträffat i nära anslutning till att redovisning ska ske och att hindren inte varit möjliga att förutse eller åtgärda t.ex. genom att få fram en ersättare som kan upprätta deklarationen. Semester eller brist på likvida medel bör inte anses utgöra särskilda skäl för anstånd med att lämna skattedeklaration.
Anstånd med att lämna skattedeklaration bör beviljas endast för en redovisningsperiod i sänder. Anståndet bör normalt inte omfatta längre tid än två veckor.
För den som som lämnar mervärdesskattedeklaration enligt 26 kap. 33 a § SFL gäller att det ska finnas synnerliga skäl för att få anstånd längre än till och med 12 juni. För den som lämnar mervärdesskattedeklaration enligt 26 kap. 33 b § SFL gäller att det ska finnas synnerliga skäl för att alls få anstånd. Anledningen är att dessa redan har en senarelagd deklarationstidpunkt jämfört med vad som gäller i andra fall. Behovet av anstånd bör därför vara mindre. Syftet med en senarelagd deklarationstidpunkt för vissa mervärdesskattedeklarationer är att hanteringen av inkomstdeklarationer ska kunna samordnas så långt möjligt. Med hänsyn till det bör också möjligheterna till anstånd med mervärdesskattedeklarationen motsvara de som gäller för inkomstdeklarationen (prop. 2013/14:28 s. 23).
Vad som är synnerliga skäl framgår inte av lagtexten. Med hänsyn till att de som omfattas av bestämmelserna i 26 kap. 33 a och 33 b §§ SFL redan har fått senarelagd deklarationstid så är möjligheten till anstånd med att lämna mervärdesskattedeklaration i dessa fall tänkt att endast komma ifråga i rena undantagsfall.
För den som ska lämna mervärdesskattedeklaration enligt 26 kap. 33 a § SFL får anstånd längre än till och med den 12 juni beviljas bara om det finns synnerliga skäl (36 kap. 5 § andra stycket SFL). Bestämmelsen i 26 kap. 33 a § SFL avser de fysiska personer och dödsbon som har beskattningsår som redovisningsperiod och som ska lämna inkomstdeklaration – dessa ska lämna mervärdesskattedeklaration senast den 12 maj året efter utgången av beskattningsåret såvida de inte har genomfört omsättningar m.m. inom EU.
För den som ska lämna mervärdesskattedeklaration enligt 26 kap. 33 b § SFL får anstånd beviljas bara om det finns synnerliga skäl (36 kap. 5 § tredje stycket SFL). Bestämmelsen avser juridiska personer, med undantag för dödsbon och handelsbolag, som har beskattningsår som redovisningsperiod och ska lämna inkomstdeklaration – och som inte har genomfört omsättningar m.m. inom EU. Mervärdesskattedeklaration lämnas i dessa fall enligt följande uppställning.
Beskattningsåret går ut |
Deklarationen lämnas |
31 december |
12 juli |
30 april |
12 november |
30 juni |
27 december |
31 augusti |
12 mars |
Den som lämnar mervärdesskattedeklaration elektroniskt får lämna deklarationen i månaden efter den månad som följer av ovan.
Om förhållandena har ändrats så att det inte längre finns förutsättningar för anståndet, ska anståndet återkallas (36 kap. 5 § fjärde stycket SFL).
Av 66 kap. 20 § andra stycket SFL framgår att ett beslut om anstånd med att lämna deklaration inte får omprövas till nackdel för den som beslutet gäller. Skatteverket kan med andra ord inte välja mellan återkallelse och omprövning till nackdel, utan det är bara återkallelse som står till buds. För återkallelse krävs att förutsättningarna som var för handen vid ansökan har ändrats.
För fysiska personer och dödsbon som ska lämna mervärdesskattedeklaration enligt 26 kap. 33a § SFL (avser de fysiska personer och dödsbon som har beskattningsår som redovisningsperiod och inte har genomfört omsättningar m.m. inom EU) och som anlitar deklarationshjälp ska anstånd beviljas med deklarationen om deklarationshjälpen lämnas i en näringsverksamhet (36 kap. 6 § första stycket SFL).
Bestämmelsen innebär att den som lämnar mervärdesskattedeklaration i enlighet med 26 kap. 33 a § SFL ska kunna ges s.k. byråanstånd med mervärdesskattedeklarationen på samma villkor som med inkomstdeklarationen, i syfte att uppnå samordning i hanteringen. Tidpunkten för inlämning av mervärdesskattedeklarationen kan då följa tidpunkten för inlämning av inkomstdeklarationen när denna omfattas av ett anstånd enligt 36 kap. 3 § SFL (prop. 2013/14:28 s. 23).
Om den som ska lämna deklarationshjälpen har misskött tidigare anstånd, får anstånd vägras.
Slutpunkt för detta slag av anstånd är den 26 juni. Anstånd får inte beviljas för längre tid (36 kap. 6 § andra stycket SFL).
Byråanstånd ska beviljas enligt en tidsplan som kan sträcka sig som längst till och med den 26 juni. Den beviljade tidsplanenen innebär att deklarationerna ska lämnas successivt av den som lämnar deklarationshjälpen under perioden den 12 maj till och med den 26 juni. Tidsplanen ska utformas och beslutas av Skatteverket (6 kap. 18 § SFF).
Vid byråanstånd omfattar Skatteverkets beslut ett antal namngivna personer. Tidsplanen är däremot inte preciserad så att det framgår vid vilken tidpunkt en viss person senast ska lämna deklaration. I tidsplanen anges i stället hur stor andel av personerna som ska lämna deklaration vid vissa datum.
En person som omfattas av ett byråanstånd kan drabbas av förseningsavgift först om det efter sluttiden för anståndet (tidsplanen) kan konstateras att personen inte har lämnat någon deklaration. Deklarationsmedhjälparen, som är den som byråanståndet riktar sig till, kan däremot inte få förseningsavgift för att han eller hon inte följer tidsplanen. Därför har det föreskrivits att Skatteverket ska kunna avslå en ansökan om byråanstånd om tidigare anstånd har misskötts (36 kap. 6 § första stycket SFL). Skäl för avslag kan t.ex. vara omfattande eller upprepade avvikelser från tidsplanen. Även annat missbruk av regleringen bör kunna leda till att anstånd vägras.
I de fall den skattskyldige får anstånd med att lämna en skattedeklaration enligt 36 kap. 5 § SFL får Skatteverket också bevilja motsvarande anstånd med betalning av de skatter och avgifter som ska redovisas i deklarationen (63 kap. 3 § första stycket SFL).
Beslut om anstånd med att lämna en skattedeklaration enligt 36 kap. 5 § SFL medför däremot inte automatiskt att den skattskyldige också får ett anstånd med betalning av den skatt som ska redovisas i deklarationen utan det krävs att den som ska betala skatten ansöker om anstånd med betalningen.
Den som får anstånd med att lämna mervärdesskattedeklaration enligt 36 kap. 6 § SFL ska beviljas anstånd med betalning som motsvarar den skatt som ska redovisas i deklarationen (63 kap. 3 § andra stycket SFL)