OBS: Detta är utgåva 2019.7. Visa senaste utgåvan.
Ett företags innehav av andelar i andra företag kan bl.a. klassificeras som andelar i intresseföretag. Hur andelarna ska redovisas beror på vilken normgivning företaget följer.
Du får här veta de viktigaste principerna i respektive regelverk och du behöver läsa regelverken för en fullständig bild.
Definitionen av intresseföretag utgår från att ett företag har ett ägarintresse i en juridisk person. Med ägarintresse avses ett innehav av andelar i ett annat företag som är avsett att främja verksamheten i ägarföretaget genom att skapa en varaktig förbindelse med det andra företaget. Ett innehav av minst 20 % av kapitalet i det andra företaget ska anses utgöra ett ägarintresse, om inte något annat framgår av omständigheterna (1 kap. 4 a § ÅRL). Denna presumtion kan brytas om det t.ex. står klart att ett andelsinnehav som uppgår till 20 % endast är en investering som inte är avsedd att främja verksamheten i ägarföretaget. Även om bestämmelsen närmast tar sikte på andelsägande i aktiebolag har den även betydelse vid ägande i ekonomiska föreningar eller utländska företag som motsvarar aktiebolag och ekonomiska föreningar (prop. 2015/16:3 s. 196).
Om ett företag har ett ägarintresse enligt 1 kap. 4 a § ÅRL i en juridisk person som inte är ett dotterföretag eller ett gemensamt styrt företag som företaget samäger, och utövar ett betydande inflytande över den juridiska personens driftsmässiga och finansiella styrning är den juridiska personen ett intresseföretag till företaget (1 kap. 5 § första stycket ÅRL).
Om ett företag har minst 20 procent av rösterna för samtliga andelar i en juridisk person, ska det anses ha ett sådant inflytande över den juridiska personen att ett intresseföretagsförhållande råder. Detta gäller dock inte om något annat framgår av omständigheterna. Det råder också ett intresseföretagsförhållande om företagets dotterföretag eller företaget tillsammans med ett eller flera dotterföretag eller flera dotterföretag tillsammans innehar minst 20 procent av rösterna för samtliga andelar i den juridiska personen (1 kap. 5 § andra stycket ÅRL).
I ÅRL finns en definition av närstående och ett krav på att upplysningar vid transaktioner med närstående företag ska lämnas. Upplysningskraven finns i 5 kap. 23 och 24 §§ ÅRL.
En juridisk person anses som närstående till ett företag som upprättar års- eller koncernredovisning (rapporterande företag) om den är ett intresseföretag till den juridiska personen eller till ett företag i en koncern som den juridiska personen ingår i (1 kap. 8 § första stycket 3 ÅRL). Av direktivet framgår att begreppet närstående ska ha samma lydelse som i de internationella redovisningsstandarder som har antagits i enlighet med IAS-förordningen, d.v.s. i IAS 24 Upplysningar om närstående. Definitionen av närstående i ÅRL är avsedd att ha samma innebörd som den i IAS 24 (prop. 2015/16:3 s. 199).
Varken det allmänna rådet Enskilda näringsidkare som upprättar förenklat årsbokslut (BFNAR 2006:1) eller det allmänna rådet Ideella föreningar och registrerade trossamfund som upprättar förenklat årsbokslut innehåller några särskilda regler om redovisning av andelar i intresseföretag. Läs om när andelar får ingå i en enskild näringsverksamhet på sidan Poster i enskild näringsverksamhet.
Intresseföretag definieras i 1 kap. 5 § ÅRL. Företag som tillämpar det allmänna rådet Årsbokslut (BFNAR 2017:3) ska redovisa resultat från andelar i intresseföretag i resultaträkningen under rubriken Finansiella poster och i posten Resultat från andelar i intresseföretag och gemensamt styrda företag (BFNAR 2017:3 punkt 4.3 eller 4.4).
Andelar i intresseföretag är alltid en finansiell anläggningstillgång eftersom det är en förutsättning att ägandet utgör ett led i en varaktig förbindelse (BFNAR 2017:3 punkt 18.3). Andelar i intresseföretag redovisas i balansräkningen under posten Finansiella anläggningstillgångar och Andelar i intresseföretag och gemensamt styrda företag (BFNAR 2017:3 punkt 4.6 eller 4.7).
I anskaffningsvärdet ska man utöver inköpspriset räkna in utgifter som är direkt hänförliga till förvärvet (4 kap. 3 § andra stycket ÅRL). Ett exempel på utgifter som är direkt hänförliga till förvärvet är externa arvoden som har ett direkt samband med köpet. Grundläggande bestämmelser om beräkning av tillgångars anskaffningsvärde finns i kapitel 8 i det allmänna rådet ( BFNAR 2017:3 kommentaren till punkt 18.4).
Erhållen emissionsinsats på andel i koncernföretag, intresseföretag och gemensamt styrt företag ska öka det redovisade värdet på andelen när behörigt organ har fattat beslut om insatsemission (BFNAR 2017:3 punkt 18.5).
Aktieägartillskott som ett företag lämnar till ett intresseföretag ska öka det redovisade värdet på aktierna när utfästelsen lämnas. Om utfästelsen lämnas efter räkenskapsårets utgång men innan årsredovisningen avges, så får tillskottet redovisas på balansdagen. När ett behörigt organ har fattat beslut om återbetalning av ett villkorat aktieägartillskott ska det redovisade värdet på aktierna minskas (BFNAR 2017:3 punkt 18.6).
Vinstutdelning på andelar i intresseföretag ska normalt redovisas som intäkt när ett behörigt organ har fattat beslut att utdelning ska lämnas (BFNAR 2017:3 punkt 18.13).
En andel i ett intresseföretag ska inte längre redovisas i balansräkningen det räkenskapsår då väsentliga risker och förmåner som är förknippade med ägandet har övergått till någon annan (BFNAR 2017:3 punkt 8.4).
Intresseföretag definieras i 1 kap. 5 § ÅRL. Företag som tillämpar det allmänna rådet Årsredovisning i mindre företag (BFNAR 2016:10) ska redovisa resultat från andelar i intresseföretag i resultaträkningen under rubriken Finansiella poster och i posten Resultat från andelar i intresseföretag och gemensamt styrda företag (BFNAR 2016:10 punkt 4.4 eller 4.5).
Andelar i intresseföretag är alltid en finansiell anläggningstillgång eftersom det är en förutsättning att ägandet utgör ett led i en varaktig förbindelse (BFNAR 2016:10 punkt 19.3). Andelar i intresseföretag redovisas i balansräkningen under posten Finansiella anläggningstillgångar och Andelar i intresseföretag och gemensamt styrda företag (BFNAR 2016:10 punkt 4.7 eller 4.8).
I anskaffningsvärdet ska man utöver inköpspriset räkna in utgifter som är direkt hänförliga till förvärvet (4 kap. 3 § andra stycket ÅRL). Ett exempel på utgifter som är direkt hänförliga till förvärvet är externa arvoden som har ett direkt samband med köpet. Grundläggande bestämmelser om beräkning av tillgångars anskaffningsvärde finns i kapitel 9 i det allmänna rådet (kommentaren till rubriken Anskaffningsvärde och redovisat värde i kapitel 19)
Erhållen emissionsinsats på andel i koncernföretag, intresseföretag och gemensamt styrt företag ska öka det redovisade värdet på andelen när behörigt organ har fattat beslut om insatsemission (BFNAR 2016:10 punkt 19.4).
Aktieägartillskott som ett företag lämnar till ett intresseföretag ska öka det redovisade värdet på aktierna när utfästelsen lämnas. Om utfästelsen lämnas efter räkenskapsårets utgång men innan årsredovisningen avges, så får tillskottet redovisas på balansdagen. När ett behörigt organ har fattat beslut om återbetalning av ett villkorat aktieägartillskott ska det redovisade värdet på aktierna minskas (BFNAR 2016:10 punkt 19.5).
Vinstutdelning på andelar i intresseföretag ska normalt redovisas som intäkt när ett behörigt organ har fattat beslut att utdelning ska lämnas (BFNAR 2016:10 punkt 19.12).
En andel i ett intresseföretag ska inte längre redovisas i balansräkningen det räkenskapsår då väsentliga risker och förmåner som är förknippade med ägandet har övergått till någon annan (BFNAR 2016:10 punkt 9.4).
Intresseföretag definieras enligt 1 kap. 5 § ÅRL. Ett ägarföretag är det företag som äger andelar i ett intresseföretag. Det förhållandet att ett annat företag har majoriteten eller en betydande andel i intresseföretaget utesluter inte att ägarföretaget kan utöva ett betydande inflygande.
Andelarna i intresseföretaget ska vid förvärvet värderas till ett belopp som motsvarar utgifterna för tillgångens förvärv eller tillverkning. I anskaffningsvärdet för en sådan andel ska, förutom inköpspriset, även utgifter direkt hänförliga till förvärvet inräknas (4 kap. 3 § första och andra styckena ÅRL).
Företag som ingår i en koncern vars koncernredovisning upprättas enligt IFRS får i vissa fall värdera andelarna i ett intresseföretag till verkligt värde enligt 4 kap. 14 b § tredje stycket ÅRL, se 4 kap. 13 a § ÅRL).
För företag som tillämpar det allmänna rådet Årsredovisning och koncernredovisning (BFNAR 2012:1) ska redovisa utdelning från andelar i ett intresseföretag som intäkt, oavsett om utdelningen härrör från ackumulerade vinster i intresseföretaget före eller efter förvärvstidpunkten (BFNAR 2012:1 punkt 14.13).
Överföring till medlemsinsatser genom insatsemission i ett intresseföretag ska redovisas som en intäkt och en ökning av andelens värde hos ägaren. Intäkten ska redovisas när ett behörigt organ har fattat beslut om överföringen (BFNAR 2012:1 punkt 14.14).
Ett företag som följer internationella redovisningsregler ska när den finansiell rapport upprättas i den juridiska personen redovisa sina innehav i intresseföretag antingen till anskaffningsvärdet, i enlighet med IFRS 9 Finansiella instrument eller enligt kapitalandelsmetoden enligt IAS 28 Innehav i intresseföretag och joint ventures (IAS 27 Separata finansiella rapporter punkt 10). Företaget ska tillämpa samma redovisningsprincip för varje kategori av innehav.
Av RFR 2 framgår att IAS 28 Innehav i intresseföretag och joint ventures inte ska tillämpas i juridisk person, såvida företaget inte frivilligt har valt att redovisa andelar i intresseföretag enligt kapitalandelsmetoden. Om ett företag frivilligt väljer att redovisa andelar i intresseföretag enligt kapitalandelsmetoden i enlighet med IAS 27 punkt 10 ska relevanta punkter i IAS 28 tillämpas varvid bl.a. följande beaktas (RFR 2 IAS 28 punkt 2).
Kreditinstitut och värdepappersbolag ska som huvudregel tillämpa de internationella redovisningsreglerna eller alternativa regler i RFR 2 Redovisning för juridiska personer, om det är förenligt med ÅRKL och Finansinspektionens föreskrifter. Läs om hur kreditinstitut och värdepappersbolag ska tillämpa reglerna.
Motsvarande regler finns för försäkringsföretag som tillämpar ÅRFL. Läs om hur försäkringsföretag ska tillämpa finansinspektionens föreskrifter.