OBS: Detta är utgåva 2020.1. Visa senaste utgåvan.
Det kan i vissa fall bli aktuellt med skalbolagsbeskattning om man avyttrar ett bolag och därefter köper tillbaka inkråmet i det.
Om avyttringen avser en andel som inte hänför sig till ett skalbolag gäller följande enligt 49 a kap. 10 § IL. Om säljaren eller en närstående till denna, direkt eller indirekt, förvärvar (återköper) den övervägande delen av andra tillgångar än sådana likvida tillgångar som avses i 49 a kap. 7 § IL, och som vid avyttringen innehades av det avyttrade företaget eller av ett företag i intressegemenskap, tillämpas bestämmelserna i 49 a kap. 11 och 12 §§ IL (huvudregeln respektive ventilen). Detta gäller bara om återköpet av inkråmet sker inom två år efter avyttringen av andelen.
Bestämmelsen omfattar även det fallet att köparen av andelarna för över tillgångarna till ett annat företag och det företaget säljer tillgångarna (eller andelarna i detta andra företag) till säljaren eller till någon närstående till säljaren.
Bedömningen ska grundas på tillgångarnas marknadsvärde vid tidpunkten för avyttringen av andelen. Vid denna bedömning ska man bara ta hänsyn till värdet av tillgångarna i företag i intressegemenskap till den del som de motsvarar det avyttrade företagets ägarandel i företaget.
Vad som sagts ovan ska också tillämpas i fråga om tillgångar som kan anses ha ersatt tillgångar som innehades av det avyttrade företaget eller av ett företag i intressegemenskap vid tidpunkten för avyttringen av andelen.
Anledningen till regeln är att man vill förhindra kringgående av skalbolagsregeln genom återköp. Vad man rent konkret vill förhindra är att ett företag formellt säljs med inkråm och därigenom inte är att betrakta som ett skalbolag, samtidigt som säljaren och köparen kommit överens om att tillgångarna, helt eller delvis, efter försäljningen ska föras över, direkt eller indirekt, till säljaren eller någon närstående till denna.
Det behöver inte handla om exakt samma tillgångar som fanns i företaget vid avyttringstidpunkten, utan det som typiskt utmärker återköpsfallen är att tillgångarna överflyttas till säljaren just därför att han eller hon inte haft för avsikt att släppa kontrollen över det sålda bolagets verksamhet.
Om ett återköp görs ska beskattning ske det beskattningsår då andelarna avyttrades. För att göra en sådan beskattning möjlig finns det en skyldighet för den som har förvärvat tillgångarna att lämna uppgifter om egendom köpts tillbaka från det avyttrade företaget (31 kap. 14 § SFL och 33 kap. 6 § SFL).
Det är dessutom möjligt att fatta beslut om efterbeskattning med stöd av en sådan uppgift (66 kap. 27 § p. 6 SFL). I de fall den skattskyldige underlåtit att lämna uppgifter gäller de vanliga bestämmelserna om efterbeskattning och skattetillägg.
Om det är en andel i ett handelsbolag som avyttrats gäller följande. Andelens justerade anskaffningsutgift ska inte ökas med ett belopp motsvarande kapitalvinsten när man beräknar den kapitalvinst som ska beskattas som passiv näringsverksamhet.
Den som avyttrar en andel i ett handelsbolag beskattas normalt för kapitalvinsten i inkomstslaget kapital. Vinsten utgörs i princip av skillnaden mellan ersättningen och omkostnadsbeloppet. Vid beräkningen av omkostnadsbeloppet ska anskaffningsutgiften justeras med avseende på tillskott till och uttag från bolaget. Dessutom ska man beakta de skattepliktiga inkomster och de avdragsgilla underskott från bolaget som ska hänföras till delägaren.
Ersättningen för andelen är inte en inkomst för bolaget och ska därför inte påverka anskaffningsutgiften.