OBS: Detta är utgåva 2020.11. Visa senaste utgåvan.
Fysiska och juridiska personer kan försättas i konkurs om de inte kan betala sina skulder, och inte kommer att kunna göra det under en längre tid. I konkursen används i princip alla tillgångar för att betala av skulder.
En gäldenär är någon som har en skuld till någon annan. Den gäldenären har en skuld till kallas borgenär. I en konkurs ska gäldenärens tillgångar säljas. För fysiska personer gör man undantag för viss egendom som gäldenären och dennas familj använder och behöver, d.v.s. egendom som utgör gäldenärens beneficium.
Den betalning som kommer in från försäljningen delas mellan de konkurrerande anspråken på betalning, efter ett visst inbördes företräde enligt förmånsrättslagen.
Konkursförfarandet regleras i konkurslagen och riktar in sig på att ge en ordning för betalning under tvång när flera borgenärer konkurrerar om gäldenärens tillgångar och dessa inte räcker till alla.
Tingsrätten fattar beslut om konkurs efter en skriftlig ansökan av en borgenär eller av gäldenären själv.
Konkursutbrott infaller vid den tidpunkt som tingsrätten meddelar ett beslut om konkurs. Ett beslut om konkurs går i verkställighet omedelbart. Efter att ett beslut om konkurs har meddelats får gäldenären inte råda över den egendom som hör till konkursboet (16 kap. 4 § KonkL och 3 kap. 1 § KonkL).
En konkursförvaltare förvaltar konkursboet. Det är tingsrätten som utser förvaltare efter att ha frågat Kronofogden som är tillsynsmyndighet. Förvaltningen i konkurs står under tillsyn av tillsynsmyndigheten (7 kap. 25 § KonkL).
Du kan läsa mer om konkurser på sidorna om Konkurs och annan avveckling.