OBS: Detta är utgåva 2021.12. Visa senaste utgåvan.
Ett gemensamt styrt företag är en juridisk person som två eller flera parter enligt ett avtal utövar ett gemensamt bestämmande inflytande över. Det finns olika typer av gemensamt styrda företag t.ex. joint venture och dessa redovisas på olika sätt.
Du får här veta de viktigaste principerna i respektive regelverk och du behöver läsa regelverken för att få en fullständig bild.
Ett gemensamt styrt företag definieras i ÅRL som en juridisk person som två eller flera parter enligt ett avtal utövar ett gemensamt bestämmande inflytande över (1 kap. 5 a § ÅRL). Definitionen motsvarar det som i såväl direktivet som i IFRS 11 Samarbetsarrangemang benämns joint venture (prop. 2015/16:3 s. 197). För att särskilja gemensamt styrda företag från intresseföretag, anges det i definitionen av intresseföretag i 1 kap. 5 § ÅRL att om ett företag är ett dotterföretag eller ett gemensamt styrt företag som företaget samäger, föreligger inget intresseföretagsförhållande.
Definitionen av ett gemensamt styrt företag tar sikte på situationen att två eller flera parter sluter ett avtal som innebär att verksamheten i ett annat företag ska styras gemensamt. Lagen ställer inte upp några krav på avtalets form eller innehåll. Det kan alltså röra sig om såväl muntliga som skriftliga avtal. Såväl fysiska som juridiska personer kan vara parter i samarbetsavtalet.
Ett gemensamt bestämmande inflytande föreligger när styrningen av det samägda företaget kräver samtycke från samtliga parter som utövar inflytande över företaget. Det krävs inte att inflytandet följer av ett andelsinnehav, utan det kan även följa av avtal. Beroende på samarbetsavtalets omfattning och inriktning kan det ingå parter i avtalet som inte har del i det gemensamt bestämmande inflytandet.
Det krävs inte heller att inflytandet faktiskt utövas gemensamt, utan endast att de parter som tillsammans har det bestämmande inflytandet måste vara överens om de styrningsåtgärder som vidtas. De närmare formerna för hur det gemensamma inflytandet ska utövas, t.ex. om det för styrningsåtgärder ska krävas minst 51 procent av rösterna eller om varje part i samarbetsavtalet ska ha vetorätt, kan regleras i samarbetsavtalet.
I ÅRL definieras även närstående och att upplysningar ska lämnas vid transaktioner med närstående företag. Upplysningskraven finns i 5 kap. 23 och 24 §§ ÅRL.
En juridisk person anses enligt 1 kap. 8 § första stycket 4 -7 ÅRL som närstående till ett företag som upprättar års- eller koncernredovisning (rapporterande företag) om någon av följande förutsättningar är uppfyllda:
Av direktivet framgår att begreppet närstående ska ha samma lydelse som i de internationella redovisningsstandarder som har antagits i enlighet med IAS-förordningen, d.v.s. i IAS 24 Upplysningar om närstående. Definitionen av närstående i ÅRL är avsedd att ha samma innebörd som den i IAS 24 (prop. 2015/16:3 s. 199).
Termen joint venture är vedertagen såväl internationellt som nationellt. Exempel på synonyma svenska termer är samriskföretag, samarbetsbolag, konsortier och gemensamt företag. Ett joint venture kan drivas i olika civilrättsliga former som t.ex. enkelt bolag, handelsbolag, aktiebolag.
Gemensamt för alla joint venture är att två eller flera samägare är bundna av ett avtal om samarbete och att samägarna gemensamt genom avtal utövar det bestämmande inflytandet (Bokföringsnämndens allmänna råd om årsredovisning och koncernredovisning [BFNAR 2012:1] punkterna 15.1-15.3 respektive IFRS 11 Samarbetsarrangemang punkt 5).
Varken det allmänna rådet BFNAR 2006:1 Enskilda näringsidkare som upprättar förenklat årsbokslut eller det allmänna rådet BFNAR 2010:1 Ideella föreningar och registrerade trossamfund som upprättar förenklat årsbokslut innehåller några specifika regler för redovisning av andelar i ett gemensamt styrt företag. Läs om när andelar får ingå i en enskild näringsverksamhet på sidan Poster i enskild näringsverksamhet.
Definitionen gemensamt styrt företag tar sikte på situationen att två eller flera parter sluter ett avtal som innebär att verksamheten i ett annat företag ska styras gemensamt. Ett gemensamt bestämmande inflytande föreligger när styrningen av det samägda företaget kräver samtycke från samtliga parter som utövar inflytande över företaget.
Andelar i gemensamt styrda företag är normalt anläggningstillgångar i ett företag. Andelar i gemensamt styrda företag är omsättningstillgångar endast om det vid förvärvet har fattats beslut att sälja andelarna inom ett år (BFNAR 2017:3 Årsbokslut punkt 18.2). De särskilda reglerna om andelar i gemensamt styrda företag finns i kapitlet 18 i det allmänna rådet. I slutet av kapitlet finns även särskilda regler för vissa företagsformer som ska beaktas vid tillämpning av detta kapitel.
Om andelen i koncernföretaget är en andel i ett handelsbolag gäller också särskilda regler vid värderingen av andelen. Läs mer om redovisning av andelar i handelsbolag.
Anläggningstillgångar ska tas upp till det belopp som motsvarar utgifterna för tillgångens förvärv (anskaffningsvärdet) (4 kap. 3 § första och andra stycket ÅRL). De grundläggande bestämmelserna om beräkning av anskaffningsvärdet för tillgångar finns i kapitel 8 i det allmänna rådet.
Erhållen emissionsinsats på andelen i ett gemensamt styrt företag ska öka det redovisade värdet på andelen när behörigt organ fattat beslut om insatsemission (BFNAR 2017:3 punkt 18.5).
Aktieägartillskott som ett företag lämnar till gemensamt styrda företag ska öka det redovisade värdet på aktierna när utfästelsen lämnas. Lämnas utfästelsen efter räkenskapsårets utgång men innan årsbokslutet avges, får tillskottet redovisas på balansdagen. När behörigt organ fattat beslut om återbetalning av ett villkorat aktieägartillskott ska det redovisade värdet på aktierna minskas (BFNAR 2017:3 punkt 18.6).
Om en anläggningstillgång har ett lägre värde än anskaffningsvärdet eller det redovisade värdet ska tillgången skrivas ner till det lägre värdet om det värdet kan antas vara bestående. En finansiell anläggningstillgång får skrivas ned till det lägre värdet tillgången har på balansdagen även om det kan antas att värdenedgången inte är bestående (4 kap. 5 § ÅRL). Vid en nedskrivningsprövning ska det redovisade värdet på andelen i ett gemensamt styrt företag som är en anläggningstillgång jämföras med ett värde beräknat enligt de metoder som används vid värdering av företag. En tillfällig resultatförsämring behöver inte leda till någon nedskrivning (BFNAR 2017:3 punkt 18.8).
Är värdet på andelen noll kronor ska tillgången alltid skrivas ned till noll kronor. Om värdet på andelen överstiger noll kronor behöver en nedskrivning inte göras om tillgångens värde understiger det redovisade värdet med mindre än det lägsta av 25 000 kr och 10 procent av det egna kapitalet vid årets ingång. En nedskrivning ska däremot alltid göras om det sammanlagda värdet på företaget finansiella anläggningstillgångar på balansdagen understiger deras sammanlagda redovisade värde med mer än det lägsta av 25 000 kr och 10 procent av det egna kapitalet (BFNAR 2017:3 punkt 18.9).
Om det finns ett avtal om avyttring av andelen finns på balansdagen och avyttringen kommer att leda till en förlust ska andelen skrivas ned till nettoförsäljningsvärdet (BFNAR 2017:3 punkt 18.10).
Om det inte längre finns skäl för en nedskrivning ska den återföras (4 kap. 5 § ÅRL). En nedskrivning ska återföras till den del värdet på tillgången har ökat jämfört med värdet vid nedskrivningen. Värdet ska beräknas på samma sätt som vid nedskrivningen (BFNAR 2017:3 punkt 18.11).
Vinstutdelning på andelar i gemensamt styrda företag ska redovisas som en intäkt. Intäkten ska normalt redovisas när behörigt organ fattat beslut att utdelning ska lämnas (BFNAR 2017:3 punkt 18.13).
Definitionen gemensamt styrt företag tar sikte på situationen att två eller flera parter sluter ett avtal som innebär att verksamheten i ett annat företag ska styras gemensamt. Ett gemensamt bestämmande inflytande föreligger när styrningen av det samägda företaget kräver samtycke från samtliga parter som utövar inflytande över företaget.
Andelar i gemensamt styrda företag är normalt anläggningstillgångar i ett företag. Andelar i gemensamt styrda företag är omsättningstillgångar endast om det vid förvärvet har fattats beslut att sälja andelarna inom ett år (BFNAR 2016:10 Årsredovisning i mindre företag punkt 19.2).
De särskilda reglerna om andelar i gemensamt styrda företag finns i kapitlet 19 i det allmänna rådet. I slutet av kapitlet finns särskilda regler för vissa företagsformer som ska beaktas vid tillämpning av detta kapitel.
Om andelen i koncernföretaget är en andel i ett handelsbolag gäller också särskilda regler vid värderingen av andelen. Läs mer om redovisning av andelar i handelsbolag.
Anläggningstillgångar ska tas upp till det belopp som motsvarar utgifterna för tillgångens förvärv eller tillverkning (anskaffningsvärdet) (4 kap. 3 § första och andra stycket ÅRL). De grundläggande bestämmelserna i kapitel 9 i det allmänna rådet om årsredovisning i mindre företag ska användas vid värderingen.
Erhållen emissionsinsats på andelen i ett gemensamt styrt företag ska öka det redovisade värdet på andelen när behörigt organ fattat beslut om insatsemission (BFNAR 2016:10 punkt 19.4)
Aktieägartillskott som ett företag lämnar till gemensamt styrda företag ska öka det redovisade värdet på aktierna när utfästelsen lämnas. Lämnas utfästelsen efter räkenskapsårets utgång men innan årsbokslutet avges, får tillskottet redovisas på balansdagen (BFNAR 2016:10 punkt 19.5).
När behörigt organ fattat beslut om återbetalning av ett villkorat aktieägartillskott ska det redovisade värdet på aktierna minskas (BFNAR 2016:10 punkt 19.5).
Om en anläggningstillgång har ett lägre värde än anskaffningsvärdet eller det redovisade värdet ska tillgången skrivas ner till det lägre värdet om det värdet kan antas vara bestående. En finansiell anläggningstillgång får skrivas ned till det lägre värdet tillgången har på balansdagen även om det kan antas att värdenedgången inte är bestående (4 kap. 5 § ÅRL). Vid en nedskrivningsprövning ska det redovisade värdet på andelen i ett gemensamt styrt företag som är en anläggningstillgång jämföras med ett värde beräknat enligt de metoder som används vid värdering av företag. En tillfällig resultatförsämring behöver inte leda till någon nedskrivning (BFNAR 2016:10 punkt 19.7).
Är värdet på andelen noll kronor ska tillgången alltid skrivas ned till noll kronor. Om värdet på andelen överstiger noll kronor behöver en nedskrivning inte göras om tillgångens värde understiger det redovisade värdet med mindre än det lägsta av 25 000 kr och 10 procent av det egna kapitalet vid årets ingång. En nedskrivning ska däremot alltid göras om det sammanlagda värdet på företaget finansiella anläggningstillgångar på balansdagen understiger deras sammanlagda redovisade värde med mer än det lägsta av 25 000 kr och 10 procent av det egna kapitalet (BFNAR 2016:10 punkt 19.8).
Om det finns ett avtal om avyttring av andelen finns på balansdagen och avyttringen kommer att leda till en förlust ska andelen skrivas ned till nettoförsäljningsvärdet (BFNAR 2016:10 punkt 19.9).
Om det inte längre finns skäl för en nedskrivning ska den återföras (4 kap. 5 § ÅRL). En nedskrivning ska återföras till den del värdet på tillgången har ökat jämfört med värdet vid nedskrivningen. Värdet ska beräknas på samma sätt som vid nedskrivningen (BFNAR 2016:10 punkt 19.10).
Vinstutdelning på andelar i gemensamt styrda företag ska redovisas som en intäkt. Intäkten ska normalt redovisas när behörigt organ fattat beslut att utdelning ska lämnas (BFNAR 2016:10 punkt 19.12).
Ett joint venture är ett avtalsbaserat samarbete där två eller flera parter gemensamt bedriver en ekonomisk verksamhet och har ett gemensamt bestämmande inflytande över verksamheteten. Joint venture kan ha formen av gemensamt styrda verksamheten, gemensamma tillgångar eller gemensamt styrda företag. Gemensamt bestämmande inflytande föreligger när två eller flera parter i avtal reglerat att gemensamt utöva det bestämmande inflytandet över en ekonomisk verksamhet (BFNAR 2012:1 Årsredovisning och koncernredovisning punkt 15.2).
Två eller flera parter utövar ett bestämmande inflytande när det krävs enligt avtalet att parterna (samägare) måste ge sitt samtycke i fråga om finansiella och operativa beslut i verksamheten (BFNAR 2012:1 punkt 15.3 med kommentar). Samägare är den som är delägare i ett joint venture (BFNAR 2012:1 punkt 15.4).
Med gemensamt styrt företag avses i ÅRL en juridisk person som två eller flera parter enligt ett avtal utövar ett gemensamt bestämmande inflytande över (1 kap. 5 a § ÅRL). Av intresseföretagsdefinitionen i 1 kap. 5 § ÅRL framgår att ett intresseföretag inte föreligger om den juridiska personen är ett gemensamt styrt företag som företaget samäger.
Det som skiljer ett gemensamt styrt företag mot andra företag är att det finns ett avtal mellan samägarna om att de ska utöva ett gemensamt bestämmande inflytande över företagets ekonomiska verksamhet. Om det gemensamt styrda företaget är ett handelsbolag, ska andelen redovisas enligt reglerna för andelar i handelsbolag.
I den juridiska personen ska andelar i gemensamt styrda företag redovisas till anskaffningsvärdet, d.v.s. till utgifterna för tillgångens förvärv (4 kap. 3 § ÅRL). Det innebär att ett tillskott, t.ex. ett aktieägartillskott, ska redovisas som en ökning av andelens värde.
Utdelning från andelar i ett gemensamt styrt företag ska redovisas som en intäkt, oavsett om utdelningen härrör från ackumulerade vinster i det gemensamt styrda företaget före eller efter förvärvstidpunkten (BFNAR 2012:1 punkt 15.17).
Överföring till medlemsinsatser genom en insatsemission i ett gemensamt styrt företag ska redovisas som en intäkt och en ökning av andelens värde hos ägaren. Intäkten ska redovisas när ett behörigt organ har fattat beslut om överföringen (BFNAR 2012:1 punkt 15.18).
Företag som tillämpar internationella redovisningsregler ska när de redovisar sitt innehav av joint ventures tillämpa IAS 27 Separata finansiella rapporter om inget annat framgår av RFR 2 Redovisning för juridiska personer. Beträffande IAS 27 Separata finansiella rapporter framgår av RFR 2 att endast punkterna 10,11,12 och 19 ska tillämpas i IAS 27 med beaktande av de undantag som ges i RFR 2 (RFR 2 IAS 27 punkt 1).
Då ÅRL inte tillåter en redovisning av joint ventures enligt kapitalandelsmetoden ska IAS 27 punkt 10 c inte tillämpas avseende redovisning av dotterföretag och joint ventures (RFR 2 IAS 27 punkt 1).
När ett företag upprättar en finansiell rapport i juridisk person ska det redovisa sina innehav i ett joint venture antingen till anskaffningsvärdet eller i enlighet med IFRS 9 (IAS 27 punkt 10). Företaget ska tillämpa samma redovisningsprincip för varje kategori av innehav.
Kreditinstitut och värdepappersbolag ska som huvudregel tillämpa de internationella redovisningsreglerna eller alternativa regler i RFR 2 Redovisning för juridiska personer, om det är förenligt med ÅRKL och Finansinspektionens föreskrifter. Läs om hur kreditinstitut och värdepappersbolag ska tillämpa föreskrifterna.
Motsvarande regler finns för försäkringsföretag som tillämpar ÅRFL. Läs om hur försäkringsföretag ska tillämpa Finansinspektionens föreskrifter.