OBS: Detta är utgåva 2021.15. Visa senaste utgåvan.
En köpare som är i god tro och som har dragit av felaktigt debiterad mervärdesskatt ska delvis befrias från ett skattetillägg om säljaren redovisat och betalat in den debiterade mervärdesskatten (Skatteverkets ställningstagande Skattetillägg vid avdrag för felaktigt debiterad mervärdesskatt).
Ställningstagandet kan inte tillämpas om säljaren fått anstånd med betalning av skatten på grund av lagen (2009:99) om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall eftersom skatten då inte är betald. Enligt Skatteverket ska dock befrielse i ett sådant fall medges ned till en fjärdedel av fullt skattetillägg, under förutsättning att köparen och säljaren inte kommit överens om den felaktiga debiteringen i syfte att undanhålla skatt.
Skatteverket ska befria på följande sätt:
Skatteverket ska inte befria från skattetillägg om köparen och säljaren kommit överens om att säljaren felaktigt ska debitera köparen mervärdesskatt i syfte att undanhålla skatt.
Normalt räcker det med att köparen kommer in med ett intyg från säljaren om att denne har redovisat och betalat beloppet. En förutsättning för att Skatteverket ska acceptera intyget är att den felaktigt debiterade skatten ryms inom den utgående skatt som säljaren redovisat.
En köpare hade i period mars 2005 dragit av ett belopp som felaktigt debiterats som mervärdesskatt. Säljaren hade redovisat och betalat in beloppet till staten. Högsta förvaltningsdomstolen ansåg att ett fullt skattetillägg på drygt 590 000 kr inte stod i rimlig proportion till felet. Även vid befrielse ned till en fjärdedels skattetillägg, d.v.s. knappt 150 000 kr, ansåg domstolen att beloppet inte stod i rimlig proportion till felet. Domstolen befriade därför köparen helt från skattetillägget (RÅ 2009 ref. 73).
Enligt nu gällande lagstiftning hade domstolen inte behövt befria helt för att komma ifrån ett orimligt skattetillägg. Att Skatteverket numera kan befria ned till en lägre nivå än en fjärdedels skattetillägg framgår av vad som står under rubriken Storleken på befrielsen.
En köpare som är i god tro och som vid omvänd skattskyldighet har dragit av felaktigt debiterad mervärdesskatt men inte redovisat utgående mervärdesskatt ska delvis befrias från ett skattetillägg på den utgående skatten om säljaren redovisat och betalat in den debiterade mervärdesskatten. Om köparen vid omvänd skattskyldighet varken redovisat ingående eller utgående mervärdesskatt ska underlaget för skattetillägg på den utgående skatten kvittas mot den ingående skatten innan ett skattetillägg eventuellt kan tas ut. Jämför med vad som står om omvänd skattskyldighet på sidan Kvittning under rubriken Unionsinternt förvärv och på sidan Vilka tjänster omfattas under rubriken Grundförutsättningar för omvänd skattskyldighet.
Delvis befrielse blir även aktuellt i det motsatta fallet när säljare och köpare felaktigt tillämpat reglerna om omvänd skattskyldighet. Säljaren har i detta fall lämnat en oriktig uppgift genom att inte redovisa utgående mervärdesskatt.
Under förutsättning att köparen har redovisat och betalat mervärdeskatt enligt reglerna om omvänd skattskyldighet så finns det skäl att medge delvis befrielse med anledning av den minskade risken för skattebortfall. Det finns inget krav på att köparen måste visa upp kreditfaktura för att få ändra sin redovisning av utgående mervärdesskatt. Däremot ska säljaren ställa ut en ny faktura med endast utgående mervärdesskatt, vilket medför en avdragsrätt för ingående mervärdesskatt hos köparen i den period då fakturering skett.
Staten har inte i någon av situationerna gjort någon förlust (jfr. prop. 2007/08:25 s. 96).
Skatteverket ska befria på följande sätt (jfr Skatteverkets ställningstagande Skattetillägg vid avdrag för felaktigt debiterad mervärdesskatt).
Skatteverket ska inte befria från skattetillägg om köparen och säljaren kommit överens om att säljaren felaktigt ska debitera köparen mervärdesskatt i syfte att undanhålla skatt.
Normalt räcker det med att köparen kommer in med ett intyg från säljaren om att denne har redovisat och betalat beloppet. En förutsättning för att Skatteverket ska acceptera intyget är att den felaktigt debiterade skatten ryms inom den utgående skatt som säljaren redovisat.
Vid fel inom en koncern kan det finnas skäl att befria delvis från ett skattetillägg.
Om ett företag inom en koncern felaktigt inte debiterat ett annat koncernföretag mervärdesskatt ska Skatteverket befria ned till en fjärdedels skattetillägg.
En förutsättning för att Skatteverket ska befria är att det andra koncernföretaget har full avdragsrätt för mervärdesskatten.
För koncernen som helhet har ingen skattelättnad uppkommit och det är därför oskäligt att ta ut ett fullt skattetillägg.
Om Skatteverket sänker ingående skatt eller höjer utgående skatt och detta beslut med automatik leder till en ändring av inkomstbeskattningen och därmed sänkt inkomstskatt ska Skatteverket i vissa situationer delvis befria från ett fullt skattetillägg.
Det underlag som skattetillägget ska beräknas på bestäms nämligen utan hänsyn till den sänkta inkomstskatten (49 kap. 19 § SFL), vilket innebär att det i vissa fall är oskäligt att ta ut skattetillägg med ett fullt belopp (Skatteverkets ställningstagande om delvis befrielse när ändringen medför en avdragsrätt).
Skatteverket ska befria även om avdraget innebär att ett underskott i näringsverksamhet ökar eller att avdraget ska periodiseras.
Ett handels- eller kommanditbolag är inte skattesubjekt vid inkomstbeskattningen. Trots det ska Skatteverkets ställningstagande om delvis befrielse när ändringen medför en avdragsrätt tillämpas på handels- och kommanditbolag.
Även ett handels- eller kommanditbolag kan därför befrias delvis från ett skattetillägg i denna situation trots att det inte är bolaget utan delägarna som får avdraget vid sin inkomstbeskattning.
Dessa situationer är exempel på när skattebeloppet med automatik ska dras av vid inkomstbeskattningen.
Skatteverket ska i dessa situationer tillämpa bedömningen i ställningstagandet om delvis befrielse när ändringen medför en avdragsrätt.
Ställningstagandet ska även tillämpas när den skattetilläggsgrundande ändringen av mervärdesskatten medför att ett belopp som motsvarar mervärdesskatten medges som avdrag för lönekostnader vid inkomstbeskattningen. Delvis befrielse ska ges utan något krav på att lönebeskattning verkligen sker hos den anställde.
Utgångspunkten är att Skatteverket i dessa situationer ska befria ned till tre fjärdedelar av ett fullt skattetillägg (SOU 2009:58 s. 546–547). I normalfallet motsvarar det ungefär den skatt som den uppgiftskyldiga hade undgått att betala om felet inte hade upptäckts.
Om den uppgiftskyldiga enbart hade undgått att betala cirka hälften av skatten på den oriktiga uppgiften om felet inte upptäckts, ska Skatteverket befria ned till ett halvt skattetillägg. Detta gäller t.ex. om den uppgiftskyldiga är en fysisk person och den övervägande delen (mer än hälften) av avdraget för skatten även reducerar statlig inkomstskatt.
Även handelsbolag och kommanditbolag kan ges halv befrielse om den övervägande delen av avdraget för skatten även reducerar statlig inkomstskatt för delägarna. Beräkningen sker för delägarna tillsammans.
Skatteverket ska inte befria när ett skattetillägg tas ut med en lägre procentsats på grund av periodiseringsfel.
Skatteverket ska inte heller befria från ett skattetillägg när den uppgiftsskyldiga
Om det även finns skäl till befrielse från ett skattetillägg på annan grund ska Skatteverket inte tillämpa ställningstagandet om delvis befrielse när ändringen medför en avdragsrätt utan göra en fristående bedömning i det enskilda fallet.
Om en uppgiftsskyldig gjort avdrag för ingående skatt på kostnader avseende ny-, till- och vissa ombyggnader av verksamhetslokaler (uppförandeskede) utan att vara frivilligt skattskyldig är det oskäligt att ta ut skattetillägg med fullt belopp om den uppgiftskyldiga efter att ha blivit frivilligt skattskyldig får avdrag för den ingående skatten (jfr Skatteverkets ställningstagande Frivillig skattskyldighet och skattetillägg).
Skatteverket ska i den situationen befria ned till en fjärdedels skattetillägg.
Om den uppgiftskyldiga gjort avdrag för ingående mervärdesskatt med ett högre belopp än vad Skatteverket ger retroaktivt avdrag för kan det på resterande belopp bli aktuellt att medge befrielse ned till tre fjärdedels skattetillägg på grund av att sänkt ingående skatt leder till sänkt inkomstskatt (jfr Skatteverkets ställningstagande Frivillig skattskyldighet och skattetillägg).
När Skatteverket felaktigt registrerat en person för mervärdesskatt kan detta innebära att personen senare lämnar en oriktig uppgift i en mervärdesskattedeklaration. Bedömningen av oriktig uppgift som lämnats i mervärdesskattedeklarationen ska göras utan att beakta de uppgifter som lämnats i ansökan om registrering. Den särskilda utredningsskyldigheten kan därför inte väckas av de uppgifter som lämnas i ansökan. Om personen i sin ansökan lämnat tillräckligt med uppgifter för att Skatteverket ska kunna se att verksamheten inte är mervärdesskattepliktig kan det finnas skäl att helt eller delvis befria från skattetillägget (prop. 2010/11:165 s. 937). Hur stor befrielse som ska medges får bedömas i det enskilda fallet.
Om ett fel i en skattedeklaration beror på ett räkenskapsfel i bokföringen som skulle ha upptäckts senast vid bokslutet ska Skatteverket befria helt från ett skattetillägg. Detta gäller oavsett skattetilläggets storlek (RÅ 2008 ref. 1).
Räkenskapsfel är ett uppenbart förbiseende i en inte avslutad bokföring (prop. 1977/78:136 s. 222), t.ex.
Endast om det framstår som klart att räkenskapsfelet inte skulle ha upptäckts senast vid bokslutet ska skattetillägg tas ut.
Det är Skatteverket som ska visa att bokföringen inte är ordnad på sådant sätt att felet normalt inte skulle upptäckas senast vid bokslutet (RÅ 2008 ref. 73).
Att föra över fel siffror från räkenskaperna till en deklaration (deklarationsfel) är enligt Skatteverkets uppfattning inte att jämställa med ett räkenskapsfel. Frågan om befrielse ska i ett sådant fall prövas på vanligt sätt.
Information om när ett fel i ett datorprogram kan utgöra skäl för hel eller delvis befrielse från skattetillägg hittar du på sidan Datorprogram innehåller fel.
Delvis befrielse kan bli aktuell när en oriktig uppgift upprepats vid flera tillfällen i olika deklarationer innan felet upptäcks av Skatteverket. Så kan vara fallet när en oriktig uppgift beror på en missuppfattning av skattereglerna eller fel i ett datorprogram och felet upprepas innan det upptäcks (prop. 2002/03:106 s. 239-240). Felet är kanske inte ursäktligt men det sammanlagda skattetillägget kan framstå som oskäligt i förhållande till felets art.
En uppgiftsskyldig har lämnat oriktig uppgift genom att under fyra sammanhängande redovisningsperioder göra avdrag för ingående skatt på samma typ av kostnaden en period för tidigt med beloppen 50 000, 65 000, 60 000 och 65 000 kr.
Skattetillägg ska tas ut på beloppen i respektive period med 2 procent eftersom det är fråga om periodiseringsfel.
Kvittning är inte tillåten (49 kap 19 § SFL). Om skattetillägget blir oskäligt på grund av kvittningsförbudet kan det finnas grund för att befria helt eller delvis (prop. 2002/03:106 s. 239–240).
Vid bedömning av om ett skattetillägg är oskäligt ska Skatteverket för varje period jämföra den skatt som redovisats med den skatt som rätteligen skulle ha redovisats.
Skatteverket kan befria enligt följande.
Period |
1 |
2 |
3 |
4 |
Deklaration |
50 000 |
65 000 |
60 000 |
65 000 |
Skatteverkets beslut |
0 |
50 000 |
65 000 |
60 000 |
Skillnad |
+50 000 |
+15 000 |
-5 000 |
+5 000 |
Underlag för skattetillägg |
50 000 |
65 000 |
60 000 |
65 000 |
Befrielse |
Ingen |
Halv |
Hel |
Ned till en fjärdedel |
Period 1: Skattetillägg ska tas ut med 2 procent på 50 000 kr. Någon befrielse ska inte medges.
Period 2: Skattetillägg tas ut med 2 procent på 65 000 kr. Höjningen i perioden är dock endast 15 000 kr. Skatteverket ska därför befria ned till ett halvt skattetillägg eftersom den ytterligare skatt som ska tas ut är betydligt lägre än underlaget för skattetillägget.
Period 3: Ingående skatt har redovisats med 60 000 kr i stället för 65 000 kr. Den uppgiftskyldiga får därför tillbaka 5 000 kronor i denna period. Skatteverket ska helt befria från skattetillägget.
Period 4: Skattetillägg tas ut med 2 procent på 65 000 kr. Höjningen i perioden är dock endast 5 000 kr. Skatteverket ska därför befria ned till en fjärdedels skattetillägg eftersom den ytterligare skatt som ska tas ut är väsentligt mycket lägre än underlaget för skattetillägget.
Om det upprepade felet avser belopp som är lika stora varje period, t.ex. då mervärdesskatt på hyror dras av en period för tidigt, är principen för befrielse densamma som i det föregående exemplet.
För den första perioden ska Skatteverket ta ut ett fullt periodiseringsskattetillägg på 2 procent.
För övriga perioder ska Skatteverket befria helt från skattetillägget eftersom Skatteverket inte tar ut någon ytterligare skatt dessa perioder.
Skatteverket anser att det inte finns skäl att generellt delvis befria från ett skattetillägg i kopierarfall, d.v.s. när en uppgiftsskyldig lämnat oriktig uppgift genom att felaktigt lämna en mervärdesskattedeklaration som är identisk med den för perioden innan. Utgångspunkten är därför att ett fullt skattetillägg ska tas ut i denna situation. Frågan om befrielse kan medges på annan grund får i vanlig ordning prövas i det enskilda fallet.
En ingående mervärdesskatt som dras av under en senare period utgör ett periodiseringsfel. När den felaktiga redovisningen i en sådan situation inte inneburit någon fördel för den uppgiftsskyldiga framstår det som oskäligt att ta ut ett skattetillägg. Hel befrielse ska därför medges.
Skattetillägg ska inte tas ut om en oriktig uppgift framgår av avstämningsuppgifter (49 kap. 10 § 1 SFL). Definitionen av vad som är avstämningsuppgifter finns i 49 kap. 10 d § i SFL.
Om en oriktig uppgift framgår av annat kontrollmaterial än avstämningsuppgifter ska undantaget i 49 kap. 10 § 1 SFL inte tillämpas.
Det finns kontrollmaterial som inte omfattas av definitionen av avstämningsuppgifter men som ändå kan sägas vara av avstämningskaraktär. Likaså kan det finnas annat kontrollmaterial som minskar risken för ett skatteundandragande. Det kan därför i vissa fall vara oskäligt att ta ut ett fullt skattetillägg om en oriktig uppgift framgår av annat kontrollmaterial än avstämningsuppgifter (prop. 2014/15:131 s. 223 och 248 ).
Skatteverket har i ställningstaganden bedömt situationer där det kan vara oskäligt att ta ut ett fullt skattetillägg.
Skatteverket anser att om en oriktig uppgift i en mervärdesskattedeklaration framgår av VIES-uppgifter finns det skäl att befria ned till en fjärdedel av ett fullt skattetillägg. Detta gäller dock inte vid skönsbeskattning.
Uppgifter i VIES omfattas inte av begreppet avstämningsuppgifter såsom det definieras i 49 kap. 10 d § SFL. Uppgifterna i VIES är dock av avstämningskaraktär. Skatteverket anser att risken för ett skatteundandragande är liten om en oriktig uppgift i en mervärdesskattedeklaration framgår av uppgifter i VIES som har varit tillgängliga för Skatteverket inom ett år från beskattningsårets utgång. Det finns därför skäl att delvis befria från ett fullt skattetillägg även om det krävs en utredning för att rätta den oriktiga uppgiften.
I VIES finns uppgifter om att leverans av varor eller tillhandahållande av tjänster har skett från ett annat EU-land till ett svenskt företag. Uppgifterna har varit tillgängliga för Skatteverket inom ett år från beskattningsårets utgång.
Det svenska företaget har varken redovisat utgående eller ingående mervärdesskatt på leveransen i sin deklaration. Genom att inte ha redovisat den utgående mervärdesskatten har företaget lämnat en oriktig uppgift. Den utgående och ingående mervärdesskatten avser i detta fall samma fråga och samma period. Därmed ska den ingående mervärdesskatten kvittas mot den utgående mervärdesskatten när Skatteverket ska bestämma det underlag som skattetillägget ska beräknas på (49 kap. 19 § SFL).
Om företaget har rätt till fullt avdrag för den ingående mervärdesskatten finns det därmed inte något underlag att beräkna skattetillägget på och något skattetillägg ska därför inte tas ut.
Om företaget endast har rätt till delvis avdrag för den ingående mervärdesskatten ska skattetillägget beräknas med 20 procent på den överskjutande utgående mervärdesskatten och befrielse ska ges ned till en fjärdedels skattetillägg.
Detta exempel är hämtat från Skatteverkets ställningstagande om när en oriktig uppgift i en mervärdesskattedeklaration framgår av VIES-uppgifter.
I VIES finns uppgifter om att en leverans av varor eller ett tillhandahållande av tjänster har skett från ett annat EU-land till ett svenskt företag. Uppgifterna har varit tillgängliga för Skatteverket inom ett år från beskattningsårets utgång.
Det svenska företaget har inte redovisat utgående och ingående mervärdesskatt för en leverans från ett annat EU-land. Skatteverket ställer en fråga till företaget om varför någon mervärdesskatt inte har redovisats för ett förvärv från ett annat EU-land. Av svaret framgår att köpet gäller en personbil som företaget saknar rätt till avdrag för.
Företaget har lämnat en oriktig uppgift genom att inte redovisa utgående mervärdesskatt på leveransen. Eftersom företaget inte har rätt till något avdrag för ingående mervärdesskatt på leveransen kan underlaget för skattetillägg inte reduceras genom att ingående mervärdesskatt kvittas mot utgående mervärdesskatt.
Skatteverket ska därför ta ut skattetillägg med 20 procent på den utgående mervärdesskatten. Befrielse ska ges ned till en fjärdedels skattetillägg eftersom felet framgår av VIES.
Detta exempel är hämtat från Skatteverkets ställningstagande om när en oriktig uppgift i en mervärdesskattedeklaration framgår av VIES-uppgifter.
I VIES finns uppgifter om att en leverans av varor eller ett tillhandahållande av tjänster har skett från ett annat EU-land till ett svenskt företag. Uppgifterna har varit tillgängliga för Skatteverket inom ett år från beskattningsårets utgång.
Det svenska företaget har redovisat ingående mervärdesskatt men har lämnat en oriktig uppgift genom att inte redovisa den utgående mervärdesskatten på leveransen i sin deklaration. Det finns därför skäl för att ta ut ett skattetillägg på den oredovisade utgående mervärdesskatten.
Vid en avstämning mot VIES framgår att den utgående mervärdesskatten i deklarationen, som gäller förvärv från andra EU-länder, inte stämmer överens mot uppgifterna i VIES.
Skattetillägg ska tas ut med 20 procent på den oredovisade utgående mervärdesskatten och befrielse ska ges ned till en fjärdedels skattetillägg.
Detta exempel är hämtat från Skatteverkets ställningstagande om när en oriktig uppgift i en mervärdesskattedeklaration framgår av VIES-uppgifter.
I VIES finns uppgifter om att en leverans av varor eller ett tillhandahållande av tjänster har skett från ett annat EU-land till ett svenskt företag. Uppgifterna har varit tillgängliga för Skatteverket inom ett år från beskattningsårets utgång.
Det svenska företaget har redovisat utgående och ingående mervärdesskatt för en leverans från annat EU-land. Efter Skatteverkets utredning framkommer det att företaget inte har rätt till avdrag för den ingående mervärdesskatten. Företaget har därmed lämnat en oriktig uppgift. Anledningen till att företaget inte har rätt till avdraget kan vara att företaget har blandad verksamhet eller att mervärdesskatten avser ett inköp av en personbil där avdragsrätt saknas.
Utgångspunkten är därför att Skatteverket ska ta ut skattetillägg med 20 procent av den felaktigt redovisade ingående mervärdesskatten. Skatteverket anser att delvis befrielse inte ska ges även om det finns uppgifter i VIES om leveransen eftersom felet normalt inte framgår av VIES.
I en sådan situation kan dock Skatteverket i vissa fall delvis befria från ett skattetillägg om den skattetilläggsgrundande ändringen medför en sänkt inkomstskatt.
Detta exempel är hämtat från Skatteverkets ställningstagande om när en oriktig uppgift i en mervärdesskattedeklaration framgår av VIES-uppgifter.
I VIES finns uppgifter om att leverans av varor eller tillhandahållande av tjänster har skett från ett annat EU-land till ett svenskt företag. Uppgifterna har varit tillgängliga för Skatteverket inom ett år från beskattningsårets utgång.
Det svenska företaget har varken redovisat utgående eller ingående mervärdesskatt i sin deklaration. Genom att inte ha redovisat den utgående mervärdesskatten har företaget lämnat en oriktig uppgift.
Skatteverket ställer en fråga till företaget om varför företaget inte har redovisat någon mervärdesskatt för ett förvärv från ett annat EU-land. Företaget svarar genom att lämna in en ny deklaration där den utgående och ingående mervärdesskatten redovisas.
Skatteverket fortsätter att utreda redovisningen i deklarationen och då framkommer det att företaget saknar rätt till avdrag för hela den ingående mervärdesskatten.
Företaget har lämnat två oriktiga uppgifter genom att
Skatteverket ska därför ta ut skattetillägg med 20 procent på den utgående mervärdesskatten. Befrielse ska ges ned till en fjärdedels skattetillägg eftersom felet framgår av VIES.
Skatteverket ska vidare ta ut skattetillägg med 20 procent på den felaktigt redovisade ingående mervärdesskatten. Detta fel framgår inte av VIES och någon befrielse med stöd av Skatteverkets ställningstagande om när en oriktig uppgift i en mervärdesskattedeklaration framgår av VIES-uppgifter ska därför inte ges.
Delvis befrielse kan dock i vissa fall ges om den skattetilläggsgrundande ändringen medför en sänkt inkomstskatt.
Detta exempel är hämtat från Skatteverkets ställningstagande om när en oriktig uppgift i en mervärdesskattedeklaration framgår av VIES-uppgifter.
Skatteverket anser att om en oriktig uppgift i en mervärdesskattedeklaration framgår av uppgifter från Tullverket om import finns det skäl att befria ned till en fjärdedel av ett fullt skattetillägg. Detta gäller dock inte vid skönsbeskattning.
Uppgifter från Tullverket om import omfattas inte av begreppet avstämningsuppgifter såsom de definieras i 49 kap. 10 d § SFL.
Uppgifterna från Tullverket är dock av avstämningskaraktär. Om en oriktig uppgift i en mervärdesskattedeklaration framgår av uppgifter från Tullverket om import, som varit tillgängliga för Skatteverket inom ett år från beskattningsårets utgång, anser Skatteverket att risken för ett skatteundandragande är liten. Det finns därför i sådana fall skäl att delvis befria från ett skattetillägg även om det krävs en utredning för att rätta den oriktiga uppgiften. Detta gäller även om det under utredningen framkommer att beskattningsunderlaget för importen blir högre än enligt de redovisade uppgifterna från Tullverket, t.ex. på grund av bikostnader.
Tullverket har lämnat uppgifter om ett svenskt företags import. Uppgifterna har varit tillgängliga för Skatteverket inom ett år från beskattningsårets utgång.
Det svenska företaget har varken redovisat utgående eller ingående mervärdesskatt i sin deklaration. Genom att inte ha redovisat den utgående mervärdesskatten har företaget lämnat en oriktig uppgift. Den utgående och ingående mervärdesskatten avser i detta fall samma fråga och samma period. Därmed ska den ingående mervärdesskatten reducera (kvittas mot) den utgående mervärdesskatten när man bestämmer det underlag som skattetillägget ska beräknas på (49 kap. 19 § SFL).
Om företaget har rätt till fullt avdrag för den ingående mervärdesskatten finns det därmed inte något underlag att beräkna skattetillägget på och något skattetillägg ska därför inte tas ut.
Om företaget endast har rätt till delvis avdrag för den ingående mervärdesskatten ska Skatteverket ta ut skattetillägg med 20 procent på den överskjutande utgående mervärdesskatten och befrielse ska ges ned till en fjärdedels skattetillägg. Detta eftersom oredovisad utgående mervärdesskatt framgår av uppgifterna från Tullverket om import.
Detta exempel är hämtat från Skatteverkets ställningstagande om när om en oriktig uppgift i en mervärdesskattedeklaration framgår av uppgifter från Tullverket om import.
Tullverket har lämnat uppgifter om ett svenskt företags import. Uppgifterna har varit tillgängliga för Skatteverket inom ett år från beskattningsårets utgång.
Det svenska företaget har varken redovisat utgående eller ingående mervärdesskatt vid import. Skatteverket ställer en fråga till företaget om varför företaget inte har redovisat någon mervärdesskatt. Av svaret framgår att köpet gäller en personbil som företaget saknar rätt till avdrag för.
Företaget har lämnat en oriktig uppgift genom att inte redovisa utgående skatt på importen. Eftersom företaget inte har rätt till något avdrag för ingående mervärdesskatt ska Skatteverket ta ut skattetillägg med 20 procent på den utgående mervärdesskatten. Befrielse ska ges ned till en fjärdedels skattetillägg eftersom felet framgår av Tullverkets uppgifter om import.
Detta exempel är hämtat från Skatteverkets ställningstagande om när om en oriktig uppgift i en mervärdesskattedeklaration framgår av uppgifter från Tullverket om import.
Tullverket har lämnat uppgifter om ett svenskt företags import. Uppgifterna har varit tillgängliga för Skatteverket inom ett år från beskattningsårets utgång.
Det svenska företaget har redovisat ingående mervärdesskatt men har lämnat oriktig uppgift genom att inte redovisa den utgående mervärdesskatten på import i sin deklaration. Det finns därför skäl för att ta ut ett skattetillägg på den oredovisade utgående mervärdesskatten.
Vid avstämning mot uppgifterna från Tullverket framgår det att företaget inte har redovisat utgående mervärdesskatt på import.
Skatteverket ska ta ut skattetillägg med 20 procent på den oredovisade utgående mervärdesskatten och befrielse ska ges ned till en fjärdedels skattetillägg.
Detta exempel är hämtat från Skatteverkets ställningstagande om när om en oriktig uppgift i en mervärdesskattedeklaration framgår av uppgifter från Tullverket om import.
Tullverket har lämnat uppgifter om ett svenskt företags import. Uppgifterna har varit tillgängliga för Skatteverket inom ett år från beskattningsårets utgång.
Det svenska företaget har redovisat utgående och ingående mervärdesskatt för en import. Efter Skatteverkets utredning framkommer det att företaget inte har rätt till avdrag för den ingående mervärdesskatten. Företaget har därmed lämnat en oriktig uppgift. Anledningen till att företaget inte har rätt till avdraget kan vara att företaget har blandad verksamhet eller att mervärdesskatten avser ett inköp av en personbil där avdragsrätt saknas.
Utgångspunkten är därför att Skatteverket ska ta ut skattetillägg med 20 procent av den felaktigt redovisade ingående mervärdesskatten. Skatteverket anser att delvis befrielse inte ska ges även om det finns uppgifter om import eftersom felet normalt inte framgår av Tullverkets uppgifter
I en sådan situation kan dock Skatteverket i vissa fall delvis befria från skattetillägg om den skattetilläggsgrundande ändringen medför sänkt inkomstskatt.
Detta exempel är hämtat från Skatteverkets ställningstagande om när om en oriktig uppgift i en mervärdesskattedeklaration framgår av uppgifter från Tullverket om import.
Tullverket har lämnat uppgifter om ett svenskt företags import. Uppgifterna har varit tillgängliga för Skatteverket inom ett år från beskattningsårets utgång.
Det svenska företaget har varken redovisat utgående eller ingående mervärdesskatt på leveransen i sin deklaration. Genom att inte ha redovisat den utgående mervärdesskatten har företaget lämnat en oriktig uppgift.
Skatteverket ställer en fråga till företaget om varför utgående mervärdesskatt inte har redovisats för importen. Företaget svarar genom att lämna in en ny deklaration där den utgående och ingående mervärdesskatten redovisas.
Skatteverket fortsätter att utreda redovisningen i deklarationen och då framkommer det att företaget saknar rätt till avdrag för hela den ingående mervärdesskatten.
Företaget har lämnat två oriktiga uppgifter genom att
Skatteverket ska därför ta ut skattetillägg med 20 procent på den utgående mervärdesskatten. Befrielse ska ges ned till en fjärdedels skattetillägg eftersom felet framgår av uppgifter från Tullverket om import.
Skatteverket ska vidare ta ut skattetillägg med 20 procent på den felaktigt redovisade ingående mervärdesskatten. Detta fel framgår inte av uppgifter från Tullverket om import och någon befrielse ska inte ges med stöd av Skatteverkets ställningstagande om när en oriktig uppgift i en mervärdesskattedeklaration framgår av uppgifter från Tullverket om import
Delvis befrielse kan dock i vissa fall ges om den skattetilläggsgrundande ändringen medför en sänkt inkomstskatt.
Detta exempel är hämtat från Skatteverkets ställningstagande om när om en oriktig uppgift i en mervärdesskattedeklaration framgår av uppgifter från Tullverket om import.