OBS: Detta är utgåva 2021.15. Visa senaste utgåvan.
Om någon som bedriver byggnadsrörelse utför arbete på egna fastigheter som inte är lagertillgångar finns särskilda regler om uttagsbeskattning.
För byggnadsrörelser finns dels särskilda regler om beskattning av värdet av byggnadsarbeten som utförs på egna fastigheter som inte är lager, dels de allmänna bestämmelserna om uttagsbeskattning.
När en person som bedriver byggnadsrörelse utför byggnadsarbeten på en egen fastighet som inte är lager, ska värdet av det utförda arbetet tas upp som intäkt i byggnadsrörelsen (27 kap. 8 § IL). Intäkt ska tas upp både om fastighetsägaren själv bedriver byggnadsrörelsen och om byggnadsrörelse bedrivs genom ett svenskt handelsbolag. Bestämmelsen infördes för att värdet av byggnadsarbete ska bli beskattat i näringsverksamhet, även om arbetet utförs inom den egna byggnadsrörelsen. Exempel på situationer där en fastighet inte är en lagertillgång och uttagsbeskattning blir aktuell, är när ett byggföretag bygger om en driftsfastighet eller utför arbeten på en fastighet som förvärvats innan byggnadsrörelsen startade.
Reglerna om uttagsbeskattning har ersatt äldre praxis, där en fastighet i stället kunde byta karaktär till lagertillgång om arbeten hade utförts på den.
Värdet av arbetet ska tas upp som intäkt av näringsverksamhet och beräknas till marknadsvärdet (27 kap. 8 § IL och 61 kap. 2 § IL).
Värderingen av arbetet ska innefatta nedlagda direkta och indirekta kostnader. Exempelvis ska värderingen i förekommande fall innefatta kostnader för varor, material, löner till anställda och i normalfallet värdet av den skattskyldiges egen arbetsinsats samt ränta på eget kapital som är nedlagt i produktionsapparaten (prop. 1980/81:68 s. 165).
När en fysisk person driver en byggnadsrörelse, direkt eller indirekt genom ett svenskt handelsbolag, ska värdet av det egna arbetet bara tas upp som intäkt om varor av mer än ett ringa värde tas ur byggnadsrörelsen i samband med arbetet (27 kap. 8 § andra stycket IL). En förutsättning för att varor ska anses vara uttagna ur rörelsen är att inköpen har haft en naturlig anknytning till rörelsen. Ett anknytningsmoment kan vara att man utnyttjat rabatter som normalt bara förekommer när man gör inköp i och för byggnadsrörelsen. I RÅ 1996 ref. 93 prövades om uttag av varor gjorts i samband med inköp av material för att bygga en privatbostad. Byggmästaren fick viss rabatt men inköpen var inte bokförda i byggnadsrörelsen. Regeringsrätten ansåg att det inte var visat att rabatterna var sådana som man endast kunde få i samband med inköp för rörelsen, och anknytningen till byggnadsrörelsen ansågs därför inte vara tillräckligt stark. Byggmästarens eget arbete skulle därför inte beskattas.
Den person som utfört byggnadsarbetet måste själv driva en byggnadsrörelse, eller driva den genom ett svenskt handelsbolag, för att uttagsbeskattning med stöd av 27 kap. 8 § IL ska kunna ske. Frågan om uttagsbeskattning har prövats av kammarrätten i ett fall där delägaren i ett fåmansbolag som bedrev byggnadsrörelse utförde arbeten på sin egen villafastighet (KRSU, 1995-04-20, mål nr 7272-1992). Delägaren arbetade på sin fritid cirka 800 timmar under två år på sin egen villafastighet. Hans aktiebolag fakturerade honom för material m.m. med cirka 96 000 kr. Kammarrätten konstaterade att fastigheten inte utgjorde någon lagertillgång. Enbart den omständligheten att bolaget utfört arbete på fastigheten kunde inte utan uttryckligt stöd i gällande praxis medföra att delägaren skulle anses ha bedrivit en egen självständig byggnadsrörelse vid sidan av aktiebolaget. Det fanns därför inte förutsättningar att ta upp värdet av delägarens eget arbete på fritiden som en intäkt av byggnadsrörelse.
Ett uttagsbeskattat belopp för utförda byggnadsarbeten behandlas som en utgift för fastigheten (19 kap. 17 § IL). Det innebär att om arbetet avsett en ny-, till- eller ombyggnad på en fastighet i näringsverksamheten, så ska beloppet läggas till anskaffningsutgiften och ingå i underlaget för värdeminskningsavdrag. Om arbetet avsett reparationer som är direkt avdragsgilla ska beloppet i princip dras av direkt. Uttagsbeskattningen möts då av direktavdrag med samma belopp.
I byggnadsrörelsen har arbeten utförts på en byggnad som är en kapitaltillgång. De faktiska utgifterna uppgår till 75. Marknadsvärdet av utfört arbete (material + arbete) uppgår till 100.
Skattemässigt resultat år 1 påverkas enligt nedan med anledning av byggnadsarbetena:
Faktiska utgifter i byggnadsrörelsen |
- 75 |
Marknadsvärde av utfört arbete |
+ 100 |
Årets avskrivning enligt plan |
- 2 |
Det här innebär att årets resultat kommer att påverkas netto med totalt + 23.
I byggnadsrörelsen har arbeten utförts på en byggnad som är en kapitaltillgång. De faktiska utgifterna uppgår till 75. Marknadsvärdet av utfört arbete (material + arbete) uppgår till 100.
Skattemässigt resultat år 1 påverkas enligt nedan med anledning av byggnadsarbetena:
Faktiska utgifter i byggnadsrörelsen |
- 75 |
Marknadsvärde av utfört arbete |
+ 100 |
Årets avdrag för reparationer och underhåll |
- 100 |
Det här innebär att årets resultat kommer att påverkas netto med - 25.
När en fastighet (kapitaltillgång) som har varit föremål för byggnadsarbeten avyttras ska uttagsbeskattat belopp för förbättringsarbeten ingå i förbättringsutgifterna för fastigheten när man beräknar kapitalvinsten (45 kap. 15 § IL).
Om exempelvis ett fåmansaktiebolag utför byggnadsarbeten på en fastighet som tillhör en delägare i bolaget eller någon närstående, finns det inga särskilda skatteregler för byggnadsrörelse. De allmänna reglerna om uttagsbeskattning vid uttag ur näringsverksamhet i 22 kap. IL och om marknadsmässigt pris i 61 kap IL ska tillämpas.
När man beräknar marknadspriset för uttagna varor och tjänster så uppkommer frågan om värdet av det arbete som delägaren själv utfört ska ingå i värdet som uttagsbeskattas. Om värdet av den egna arbetsinsatsen har kostnadsförts i bolaget, så bör enligt Skatteverkets uppfattning delägarens eget arbete anses vara utfört av bolaget och därför ingå i det värde som ska uttagsbeskattas.
Om uttaget gjorts av en delägare som är anställd ses det som ett byte mellan delägarens arbetsinsats och den uttagna tillgången eller tjänsten. Bolaget ska ta upp värdet som inkomst, och får avdrag för motsvarande belopp som lönekostnad. Dessutom ska sociala avgifter betalas på beloppet. Om delägaren inte är anställd i bolaget ska bolaget uttagsbeskattas. Uttaget behandlas då som utdelning hos delägaren, och bolaget medges inte något avdrag. Läs mer om beskattnings- och avgiftskonsekvenser.
Ett fall där en byggmästare anlitade sitt eget byggbolag för att bygga en villa har prövats av Regeringsrätten (RÅ 1983 1:48). Byggmästaren hade själv utfört arbeten på villan på fritiden. Värdet av hans arbetsinsats ansågs inte utgöra inkomst av tjänst.