OBS: Detta är utgåva 2021.2. Visa senaste utgåvan.
En samfällighet är en egendom som tillhör flera fastigheter. Samfälligheten ägs av ägarna till fastigheterna. Man skiljer på marksamfälligheter, gemensamma anläggningssamfälligheter och övriga samfälligheter (t.ex. rättighetssamfälligheter).
En samfällighet är en egendom, t.ex. mark, byggnad eller rättighet som tillhör flera fastigheter. En samfällighet ägs gemensamt av ägarna till de fastigheter som har en andel i den och utgör ett tillbehör till dessa fastigheter (1 kap. 3 § FBL). Andelen i samfälligheten ingår som en del i fastigheten och ägaren kan därför inte överlåta den separat. Andelen kan bara överlåtas i samband med att ägaren överlåter delägarfastigheten eller om Lantmäteriet avskiljer andelen genom en förrättning.
En fastighets del i en samfällighet uttrycks i ett andelstal som i normalfallet bestäms av Lantmäteriet när myndigheten bildar samfälligheten. Andelstalen ligger till grund för hur kostnader för drift och underhåll ska fördelas mellan ägarna. Delägarfastigheternas andel i en samfällighet bestäms efter vad som är ändamålsenligt och skäligt med hänsyn till omständigheterna. För gemensamhetsskogar bestäms andelen efter graderingsvärdet för den mark fastigheten avstår. I äldre samfälligheter beräknas delägarfastigheternas andel i en samfällighet vanligtvis med ledning av fastigheternas s.k. mantal.
Man skiljer mellan
Till marksamfälligheter räknas äldre samfälligheter som har avsatts för gemensamma behov. Det kan vara t.ex.
Samfälld mark var vanligt i samband med laga skiften och storskiften. Även mark som lämnats odelad vid ett skifte samt fristående samfällda fiske- och vattenområden räknas som marksamfällighet.
I dag bildas marksamfällighet främst genom fastighetsbildning enligt fastighetsbildningslagen t.ex. parkmark. Dessa redovisas i fastighetsregistret med s:x (t.ex. s:1) efter samfällighetens beteckning, ibland även med delägarfastigheterna angivna.
Vissa äldre samfälligheter förvaltas enligt särskilda lagar, t.ex. häradsallmänningslagen och lagen om allmänningsskogar i Norrland och Dalarna.
En gemensam anläggningssamfällighet är en anläggning, på eller i marken, som ska tillgodose ändamål av stadigvarande betydelse för ägarfastigheterna. En gemensamhetsanläggning bildas enligt anläggningslagen genom en lantmäteriförrättning och kan vara t.ex.
Gemensamhetsanläggningar redovisas i fastighetsregistret med ga:x (t.ex. ga:1) efter gemensamhetsanläggningens beteckning, oftast med delägande fastigheter och andelstal.
Regler om gemensamma anläggningar inom vattenlagstiftningens område finns i gamla vattenlagen, vattenlagen samt lagen med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet. Som exempel kan nämnas markavvattningssamfälligheter, bevattningssamfälligheter och vattenregleringssamfälligheter.
Rättighetssamfälligheter består av rättigheter som hör till flera fastigheter gemensamt, t.ex. gemensam jakt enligt jaktlagen, samfällt fiske enligt lagen om rätt till fiske samt samfällda servitut och liknande rättigheter som tillkommit enligt fastighetsbildningslagen.
Fiskevårdsområden och viltvårdsområden är rättighetssamfälligheter som bildas enligt lagen om fiskevårdsområden respektive lagen om viltvårdsområden.
Länsstyrelsen beslutar om viltvårdsområden ska bildas, och om två eller flera fastigheter kan sammanföras till ett viltvårdsområde för att främja viltvården genom en samordning av jakten och åtgärder till skydd och stöd för viltet.
Länsstyrelsen beslutar om ett fiskevårdsområde ska bildas. Fiske som tillhör två eller flera fastigheter kan länsstyrelsen sammanföra till ett fiskevårdsområde. Syftet med ett sådant område är att samordna fisket och fiskevården och främja fiskerättsinnehavarnas gemensamma intressen.