OBS: Detta är utgåva 2021.2. Visa senaste utgåvan.
Ett skogsavdrag förutsätter att det har skett en avyttring av skog på en lantbruksenhet som är kapitaltillgång. Avdrag medges bara under innehavstiden av skogsmarken.
Den som uppbär intäkter på grund av en avyttring av skog på en fastighet i Sverige som är taxerad som lantbruksenhet kan göra ett avdrag på grund av avyttringen av skogen (skogsavdrag). En förutsättning för skogsavdraget är dock att fastigheten är en kapitaltillgång i näringsverksamheten (21 kap. 4 § första stycket IL).
Reglerna om skogsavdrag innebär att rätten till avdrag knyts till skogens anskaffningsvärde. Det sammanlagda avdraget under innehavstiden begränsas dock till en del av detta värde, det så kallade avdragsutrymmet. Avdraget under ett visst beskattningsår knyts till intäkterna i skogsbruket under beskattningsåret, d.v.s. den avdragsgrundande skogsintäkten.
Enligt 21 kap. 4 § första stycket IL är en av förutsättningarna för skogsavdrag att fastigheten finns i Sverige och att den är taxerad som lantbruksenhet.
Skatteverket anser att bestämmelsen i IL strider mot den fria etableringsrätten i EUF-fördraget och EES-avtalet. Skatteverket anser därför att skogsavdrag även kan erhållas vid skogsintäkt från en fastighet motsvarande en svensk lantbruksenhet belägen inom EES. Om den utländska inkomsten enligt skatteavtal är undantagen från beskattning i Sverige, medges dock inte något skogsavdrag. I så fall gäller avdragsförbudet i 9 kap. 5 § IL (Skatteverkets ställningstagande Skogsavdrag, skogskonto och EES).
Skogsavdrag får inte göras på grund av en intäkt som tas upp till beskattning efter det att all mark eller all produktiv skogsmark som ingår i näringsverksamheten har förvärvats av en ny ägare (21 kap. 4 § andra stycket IL).
Skälet till bestämmelsen är av praktisk natur för att inte komplicera kapitalvinstberäkningen (prop. 1978/79:204 s. 85).
Skatteverket anser att värdeminskningsavdrag, där inbegripet skogsavdrag, på en fastighet inte ska medges för tid efter avyttringen av fastigheten. Denna tidpunkt inträffar när köpekontraktet undertecknas. Detta gäller oavsett om köparen tillträder fastigheten vid en senare tidpunkt eller äganderätten till fastigheten enligt överlåtelseavtalet ska övergå till köparen vid en senare tidpunkt.
En köpare ska normalt få värdeminskningsavdrag på en näringsfastighet som är en kapitaltillgång den dag då ett bindande avtal om köpet träffas, det vill säga när köpekontraktet undertecknas. Detta gäller däremot inte om det i avtalet finns en bestämmelse om att äganderätten ska övergå till köparen först vid en senare tidpunkt. Om en sådan bestämmelse har tagits in i avtalet anses köparen som ägare d.v.s. innehavare från den avtalade tidpunkten för äganderättens övergång. Skatteverket anser att bestämmelserna om värdeminskningsavdrag, där inbegripet skogsavdrag, är tillämpliga för köparen av näringsfastigheten först från och med denna tidpunkt.
Bestämmelsen i 21 kap. 4 § andra stycket IL medför att skogsavdrag inte medges för en intäkt från en avverkningsrätt som har förbehållits i samband en överlåtelse av all skogsmark i näringsverksamheten. Om all skogsmark i näringsverksamheten överlåts kan något skogsavdrag t.ex. inte heller medges för den inkomst från en avverkningsrätt som har upplåtits under innehavstiden och som tas upp till beskattning efter överlåtelsen enligt den särskilda skatteregeln i 21 kap. 2 § IL.
I de nu angivna fallen kan viss lindring i beskattningen dock ske genom att möjligheten till resultatreglering, bl.a. via bestämmelserna om skogskonto står öppen.
Om den skattskyldiga efter fastighetsförsäljningen har kvar annan skogsmark, som ingick i samma näringsverksamhet som den avyttrade marken, innebär bestämmelsen inget hinder att utnyttja skogsavdrag som t.ex. grundar sig på en försäljning av en förbehållen avverkningsrätt på den avyttrade fastighetsdelen. Det förutsätter dock att avdragsutrymmet inte är förbrukat.