OBS: Detta är utgåva 2022.13. Visa senaste utgåvan.
Här får du vet vad som är utgångspunkten för en justering för säregna förhållanden när det gäller värmekraftverk. Det finns flera olika justeringsanledningar som kan vara aktuella för värmekraftverk. Det är begränsat utnyttjande, avvikande drifttid, eftersatt underhåll, försummad förnyelse och elcertifikat. Här finns även beräkningsexempel för värdepåverkan av elcertifikat.
Huvudprincipen för justering för säregna förhållanden beskrivs på sidorna Taxeringsvärde och Justering för säregna förhållanden (vattenkraftverk). De grundläggande reglerna om justering för säregna förhållanden finns i 7 kap. 5 § FTL. Nedan redovisas de justeringsanledningar som kan bli aktuella för värmekraftverk.
Ett säreget förhållande för begränsat utnyttjande anses föreligga då
Påtagligt säreget förhållande bör även anses föreligga då ett väsentligt längre avbrott i elproduktionen än normalt skett till följd av pågående eller under taxeringsåret förestående reparations- eller ombyggnadsarbeten. En justering av riktvärdet för byggnaden bör ske i båda dessa fall.
Justering för ett väsentligt längre avbrott i elproduktionen än normalt bör beaktas till följd av avtrappning (av driften) på grund av en förestående permanent stängning av en kärnkraftsreaktor. Byggnadsvärdet för en kraftverksbyggnad bör i dessa fall justeras nedåt med 68 procent för en reaktor som stängs inom två år (räknat från beskaffenhetstidpunkten) och med 77 procent för en reaktor som stängs under taxeringsåret.
Ett säreget förhållande bör anses föreligga då ett vindkraftverk på grund av yttre förhållanden har en drifttid som avviker från medelförhållandena, d.v.s. drifttid som överstiger 2 800 eller understiger 2 400 timmar. I dessa fall bör man göra en justering av riktvärdet för byggnaden. Justeringen bör beräknas enligt tabellen i Skatteverkets allmänna råd (SKV A 2018:12).
Drifttiden eller antalet fullasttimmar, d.v.s. de timmar då kraftverket går för full effekt, bör beräknas som kvoten mellan normalårsproduktionen i kWh och installerad effekt i kW. Man får justeringsbeloppet genom att multiplicera riktvärdet för byggnaden med den faktor som anges i det allmänna rådet.
En taxeringsenhet (vindkraftverk) har effekten 2 300 kW, genomsnittlig årsproduktion är 5 700 000 kWh och värdeåret är 2016. Riktvärdeangivelsen för hela landet är 7 100 kr/kW och faktor för byggnadsvärde i taxeringsvärdenivå är 0,735.
Faktorn för markvärdet i taxeringsvärdenivå är 0,015 och åldersfaktorn är 0,97 (avläses i Nvi-tabell i SKV A 2018:12). Antalet fullasttimmar blir då 2 478 timmar.
Byggnadsvärde: 2300 kW x 7 100 kr/kW x 0,735 x 0,97 = 11 600 000 kr.
Justering för avvikande drifttid: 0,00 (faktorn för 2 478 timmar) x 11 600 000 = 0 kr.
Justerat byggnadsvärde: 11 600 000 + 0 = 11 600 000 kr.
Markvärde: 2300 kW x 7 100 kr/kW x 0,015 = 244 000 kr.
Taxeringsvärde: 11 600 000 + 244 000 = 11 844 000 kr.
Byggnadsvärdet ska bestämmas för en taxeringsenhet (vindkraftverk) vars effekt är 50 kW. Genomsnittlig årsproduktion är 36 000 kWh och värdeåret är 1999.
Byggnadsvärde: 50 kW x 7 100 kr/kW x 0,735 x 0,17 = 44 000 kr.
Justering för avvikande drifttid: -0,65 (faktorn för 720 timmar) x 44 000 = -28 000 kr.
Justerat byggnadsvärde: 44 000 - 28 000 = 16 000 kr.
Eftersom det taxerade byggnadsvärdet är mindre än 50 000 kr ska något byggnadsvärde inte bestämmas.
Rätten att få elcertifikat omfattar maximalt 15 år från och med det år då kraftverket kvalificerade sig för certifikat, d.v.s. startåret (2 kap. 7 § lag [2011:1200] om elcertifikat).
För vindkraftverken beaktas elcertifikatens värde genom själva värderingsmodellen. Detta framgår av 1 kap. 34 f § FTF. Någon justering för säregna förhållanden för elcertifikat aktualiseras därför inte för vindkraftverk.
För kraftvärmeverk ska värdet av elcertifikat inte beaktas när man bestämmer värdet per kW i riktvärdeangivelsen. När det gäller för kraftvärmeverken så får värdepåverkan av elcertifikaten därför beaktas genom en justering för säregna förhållanden.
När man beräknar justeringens storlek ska den tabell som finns angiven i Skatteverkets allmänna råd SKV A 2018:12 användas. Med startår menas det år då kraftverket kvalificerade sig för elcertifikat och med bidragsår menas det år under vilket ersättning för elcertifikat utbetalas. Justeringens storlek i taxeringsvärdenivå erhålls genom att tabellens justeringsfaktor kr/kWh multipliceras med kraftverkets elcertifikatberättigade årsproduktion (kWh). Elcertifikatsberättigade årsproduktionen bör i första hand bestämmas med ledning av faktisk årsproduktion och i andra hand med ledning av den produktion som har redovisats till Energimyndigheten.
En taxeringsenhet (kraftvärmeverk) har värdeåret 2012. Eleffekten är 2500 kWel och drifttiden 4 000 timmar. Effekten multiplicerat med drifttiden ger årsproduktionen. Med årsproduktion menas här den produktion som man har fått elcertifikat för. I exemplet är hela produktionen elcertifikatsgrundande. Riktvärdeangivelsen för hela landet är 3 500 kr/kW. Faktorn för byggnadsvärde i taxeringsvärdenivå är 0,735. Faktorn för markvärdet i taxeringsvärdenivå är 0,015. Åldersfaktorn avläses i Nö-tabell i SKV A 2018:12. Verket är kvalificerat för elcertifikat från färdigställandet.
Ange värdena efter eventuell avrundning.
Byggnadsvärde: 2500 kW x 3 500 kr/kW x 0,735 x 0,94 = 6 000 000 kr.
Justering för elcertifikat: 2500 x 4000 x 0,68 = 6 800 000 kr.
Summa byggnadsvärde: 6 000 000 + 6 800 000 = 12 800 000 kr.
Markvärde: 2500 kW x 3 500 kr/kW x 0,015 = 131 000 kr.
Taxeringsvärde: 12 800 000 + 131 000 = 12 931 000 kr.