OBS: Detta är utgåva 2023.11. Visa senaste utgåvan.
En upplagshavare måste ställa säkerhet för betalning av skatt. Om upplagshavaren ska flytta varor under uppskovsförfarandet ska upplagshavaren även ställa en s.k. flyttningssäkerhet.
Bestämmelserna om säkerhet för flyttning av varor under uppskovsförfarandet, s.k. flyttningssäkerhet, finns i 3 kap. 6 och 8 §§ LTS och grundar sig på artikel 17 i punktskattedirektivet.
En upplagshavare i Sverige som avser att flytta varor under uppskovsförfarandet ska ställa säkerhet för betalning av den skatt som kan påföras upplagshavaren i Sverige eller något annat EU-land vid flyttningen av varorna (3 kap. 6 § LTS).
Flyttningssäkerheten ska omfatta dels betalning av skatt i Sverige, dels betalning av skatt i annat EU-land. Säkerheten ska vara giltig i samtliga EU-länder (jfr prop. 2009/10:40 s. 165 jämförd med prop. 2021/22:61 s. 351).
Om upplagshavarens godkännande återkallas ska säkerheten kunna tas i anspråk under minst sex månader från den dag beslutet om återkallelse av godkännandet blir gällande (3 kap. 8 § LTS).
Säkerheten ska ställas hos Skatteverket innan flyttningen av varorna påbörjas (3 kap. 6 § andra stycket LTS).
Avsändande upplagshavare ansvarar genom den ställda säkerheten för skatten på varorna till dess att flyttningen avslutats på det sätt som föreskrivs i punktskattedirektivet (jfr prop. 2009/10:40 s. 165). Förarbetsuttalandet hänvisar till bestämmelser i tidigare punktskattedirektivet och tidigare LTS. Dessa bestämmelser motsvaras numera av artikel 19.2 i punktskattedirektivet och 4 kap. 3–6 §§ LTS (jfr prop. 2021/22:61 s. 354 f.).
En upplagshavare som aldrig sänder iväg varor enligt uppskovsförfarandet behöver inte ställa någon flyttningssäkerhet.
Läs om i vilken form säkerhet kan ställas.
Säkerheten ska uppgå till ett belopp som motsvarar den genomsnittliga skatten på de varor som upplagshavaren flyttar under ett dygn. Vid beräkningen av genomsnittet ska man bara ta hänsyn till de dygn under ett år då flyttningar av tobaksvaror sker enligt 4 kap. 3, 5 eller 6 § LTS, d.v.s. under uppskovsförfarandet (3 kap. 6 § andra stycket LTS).
Om upplagshavarens godkännande återkallas får säkerheten sänkas till ett belopp som motsvarar skatten på de varor för vilka flyttningen ännu inte har avslutats enligt 4 kap. 9 § LTS (3 kap. 8 § LTS).
En upplagshavare flyttar tobaksvaror under uppskovsförfarandet fem gånger under ett år. Flyttningarna sker vid fem olika tillfällen utan att de överlappar varandra.
Flyttning |
Antal dygn som flyttning pågår (A) |
Skatt som belöper på de varor som flyttas (B) |
Antalet dygn flyttningen pågår x Skatten på flyttningen (AxB) |
1 |
2 |
21 580 kr |
43 160 kr |
2 |
1 |
83 000 kr |
83 000 kr |
3 |
3 |
20 056 kr |
60 168 kr |
4 |
1 |
56 000 kr |
56 000 kr |
5 |
4 |
92 268 kr |
381 072 kr |
Summa |
11 |
623 400 kr |
Flyttningssäkerhetens belopp, dvs. den skatt som i medeltal belöper på varorna som flyttas under ett dygn, beräknas på följande sätt:
623 400 kr / 11 dygn = 56 673 kr
Flyttningssäkerhet ska alltså ställas med lägst 56 673 kr.
En upplagshavare flyttar tobaksvaror under uppskovsförfarandet vid tio tillfällen under en vecka. Varje vardag startar två flyttningar. Under lördag och söndag fortsätter pågående flyttningar, men ingen ny flyttning påbörjas. På varje flyttning belöper ett skattevärde om 50, 100 eller 150 tkr och flyttningarna pågår i 1-3 dygn enligt nedanstående tabell. Ingen flyttning sker sista söndagen i perioden. Det pågår alltså flyttning under uppskovsförfarandet sex dagar under veckan.
Flyttning |
Måndag |
Tisdag |
Onsdag |
Torsdag |
Fredag |
Lördag |
Söndag |
1 |
100 |
||||||
2 |
150 |
150 |
150 |
||||
3 |
50 |
50 |
50 |
||||
4 |
100 |
||||||
5 |
150 |
150 |
|||||
6 |
50 |
50 |
50 |
||||
7 |
100 |
100 |
|||||
8 |
150 |
150 |
|||||
9 |
50 |
50 |
|||||
10 |
100 |
||||||
Summa |
250 |
300 |
400 |
500 |
450 |
50 |
Totala skattevärdet för varje dygns pågående uppskovsflyttningar anges längst ner i tabellen. Summan av dessa värden är 1 950 000 kr. Medelskattevärdet per dygn då uppskovsflyttning pågår beräknas på följande sätt:
1 950 000 kr / 6 dygn = 325 000 kr.
Flyttningssäkerhet ska alltså ställas med lägst 325 000 kr.
Observera att i det här exemplet omfattar beräkningen bara uppskovsflyttningar under en vecka. Vid beräkning av flyttningssäkerhetens storlek ska beräkningen omfatta alla uppskovsflyttningar som upplagshavaren gör under ett helt år.
Flyttningssäkerheten är avsedd att täcka de risker som är förknippade med flyttning av varor under uppskovsförfarandet och kan endast tas i anspråk för skattskyldighet som uppkommit på grund av att en flyttning av skattepliktiga varor under uppskovsförfarandet inte kommit fram till mottagaren.
Ställd säkerhet får tas i anspråk om upplagshavaren inte betalar påförd skatt i rätt tid. Har en upplagshavare påförts skatt i ett annat EU-land får säkerheten tas i anspråk om skattefordran är befogad och skatten inte betalats i rätt tid (3 kap. 6 § andra stycket LTS).
Innan säkerheten får tas i anspråk ska upplagshavaren ges tillfälle att betala skatten. För en svensk skattefordran innebär det att säkerheten får tas i anspråk när skatten i fråga förfallit till betalning eller med andra ord när betalningstiden enligt SFL gått ut. När det gäller ett annat EU-lands skattefordran ska frågan om huruvida påförd skatt har betalats i rätt tid avgöras enligt det andra EU-landets regler om betalningstider (jfr prop. 2011/02:127 s. 200 jämförd med prop. 2021/22:61 s. 351).
Säkerheten ska ställas hos Skatteverket, vilket innebär att det är Skatteverket som bestämmer om säkerheten får tas i anspråk. Detta gäller även i fråga om andra EU-länders skattefordringar. Om en upplagshavare har påförts skatt i ett annat EU-land får säkerheten tas i anspråk om skattefordran är befogad och skatten inte betalas i rätt tid. Ett annat EU-land som påfört en svensk upplagshavare skatt och som vill ta säkerheten i anspråk måste alltså vända sig till Skatteverket, som avgör om säkerheten får tas i anspråk. Skatteverket kan i sådant fall vägra att säkerheten får tas i anspråk i de fall där Skatteverket anser att det andra EU-landets skattefordran inte är befogad. Det kan exempelvis vara fråga om oenighet avseende i vilket land beskattning ska ske när varor som flyttas under uppskovsförfarandet har försvunnit under flyttningen (jfr prop. 2001/02:127 s. 200 jämförd med prop. 2021/22:61 s. 351).
Upplagshavare ska ställa säkerhet för betalning av skatt som kan påföras upplagshavaren enligt 9 kap. 3 eller 4 § LTS (3 kap. 7 § LTS).
Upplagshavaren ska alltså ställa säkerhet för skatt som kan påföras upplagshavaren när
Upplagshavaren är skyldig att se till att han vid varje tidpunkt har ställt säkerhet med det belopp som föreskrivs i 3 kap. 7 § LTS.
Om upplagshavarens godkännande återkallas ska säkerheten kunna tas i anspråk under minst sex månader från den dag beslutet om återkallelse av godkännandet blir gällande (3 kap. 8 § LTS).
Läs om i vilken form säkerhet kan ställas.
Säkerheten ska lägst uppgå till ett belopp som motsvarar tio procent av skatten på de varor som upplagshavaren vid varje tidpunkt förvarar i sina skatteupplag. Säkerheten ska dock inte understiga ett belopp som motsvarar 75 procent av det högsta belopp som en sådan beräkning medfört under de senaste tre kalendermånaderna (3 kap. 7 § LTS).
Skatteverket anser att alla tobaksvaror som en upplagshavare förvarar i ett utrymme som är godkänt som upplagshavarens skatteupplag för sådana varor omfattas av uppskovsförfarandet. Dessa varor ska ingå i underlaget för hur säkerheten enligt 3 kap. 7 § LTS ska beräknas från det att de förs in på skatteupplaget eller tillverkas på skatteupplaget.
Det finns vissa möjligheter till jämkning av säkerhetsbeloppet (3 kap. 20 § LTS).
Tobaksskatten på de varor som en upplagshavare har i sina skatteupplag den 1 maj uppgår till sammanlagt 2 000 000 kronor.
Beloppet säkerhet lägst ska ställas med beräknas på följande sätt:
10 % av 2 000 000 kr = 0,1 x 2 000 000 kr = 200 000 kr
Säkerheten ska därmed lägst uppgå till 200 000 kronor per den 1 maj.
En upplagshavare har tidigare ställt säkerhet enligt 3 kap. 7 § LTS med 500 000 kr, men vill i december 2023 sänka denna, eftersom lagret av tobaksvaror på skatteupplagen har minskat.
Den 1 december 2023 uppgår tobaksskatten på de varor som upplagshavaren förvarar på sina skatteupplag till sammanlagt 1 000 000 kronor.
Under perioden september t.o.m. november 2023 har tobaksskatten på varorna upplagshavaren förvarat i sina skatteupplag som högst uppgått till 3 000 000 kr.
Beloppet säkerhet lägst ska ställas med beräknas på följande sätt:
Säkerheten ska uppgå till lägst det högsta beloppet av
Säkerhet ska alltså ställas med lägst 225 000 kr per den 1 december 2023.
Skatteverket får ta ställd säkerhet i anspråk om påförd skatt inte betalas i rätt tid (3 kap. 7 § LTS).
Upplagshavaren ska först beredas tillfälle att betala den skatt som påförts innan säkerheten får tas i anspråk. Säkerheten får tas i anspråk när skatten i fråga förfallit till betalning eller med andra ord när betalningstiden enligt SFL gått ut (jfr prop. 2001/02:127 s. 201 jämförd med prop. 2021/22:61 s. 351).
Tobaksvaror som under uppskovsförfarandet, t.ex. i ett skatteupplag, blivit fullständigt förstörda eller oåterkalleligen gått förlorade och därigenom blivit oanvändbara som punktskattepliktiga varor på grund av oförutsedda händelser eller force majeure är undantagna från skatteplikt (2 kap. 14 § 1 LTS). Detta innebär att en säkerhet aldrig behöver tas i anspråk för sådana lagerbrister.
Om en godkänd upplagshavare försätts i konkurs övergår godkännandet till konkursboet (3 kap. 19 § första stycket LTS).
Kravet på säkerhet enligt 3 kap. 7 § LTS gäller inte en upplagshavares konkursbo (3 kap. 19 § tredje stycket LTS).
Något motsvarande undantag för ett konkursbo när det gäller upplagshavares skyldighet att ställa säkerhet för de varor som ska flyttas enligt uppskovsförfarandet finns inte. Detta innebär att konkursboet är skyldigt att ställa flyttningssäkerhet (jfr prop. 2013/14:10 s. 123 jämförd med prop. 2021/22:61 s. 353).