Filtrera på område
Sökresultat: "frågor och svar avseenden frågeställningar följdfrågor" | Inkomstskatt | 2019 | 300 träffar
/ Regler och ställningstaganden / Ställningstaganden / Beräkning av bruttolön vid nettolöneavtal – följdfrågor
Bakgrund och frågeställning Skatteverket har i en skrivelse 2006-11-02, Beräkning av bruttolön vid nettolöneavtal (dnr 131 644285-06/111), redovisat sin uppfattning om hur bruttolönen ska beräknas när arbetsgivaren och den anställde avtalat om en viss
Saknas: avseenden
/ Vägledning / 2019 / Inkomstskatt / Tjänst / Skatteplikt och undantag / Lön / Skattekompensation
till vissa följdfrågor om nettolöner gällande förmåner och arbete del av år. Vid det tillfälle då skyldigheten att innehålla skatt uppkommer ska en bruttolön beräknas. Rättsfall som ligger till grund för beräkningsmodellen Det finns tre rättsfall som gäller
Saknas: avseenden frågeställningar
/ Vägledning / 2019 / Inkomstskatt / Näringsverksamhet / Hur ska det skattepliktiga resultatet beräknas? / Internprissättning / Ska avslutas -Tjänster / Sak avslutas 2021 -Borgen och stödbrev
uppkomst. Starka och svaga stödbrev Utifrån deras innehåll delar man vanligen in stödbrev i starka respektive svaga stödbrev. Även mellanting mellan starka och svaga stödbrev förekommer. Stödbrev kan ge upphov till samma skattemässiga frågeställningar
Saknas: följdfrågor svar
/ Vägledning / 2019 / Inkomstskatt / Näringsverksamhet / Särskilt om vissa skattesubjekt / Handelsbolag / Civilrättsliga bestämmelser
De civilrättsliga reglerna för handelsbolag kan påverka beskattningen av bolagets delägare. Civilrätten påverkar skatterätten De skatterättsliga frågeställningar som rör handelsbolag är inte alltid reglerade, utan en del frågor får lösas
Saknas: följdfrågor
/ Vägledning / 2019 / Inkomstskatt / Begränsat skattskyldigas inkomster / Näringsverksamhet / Utländska företag som bedriver verksamhet i Sverige / Filialer m.m.
en i Sverige bosatt föreståndare med ansvar för verksamheten ( 2 § filiallagen ). Den utländska näringsidkaren ska utfärda fullmakt för föreståndaren i Sverige att i alla frågor som rör verksamheten agera på näringsidkarens vägnar. Dessutom ska föreståndaren
Saknas: frågeställningar följdfrågor
/ Vägledning / 2019 / Inkomstskatt / Näringsverksamhet / Hur ska det skattepliktiga resultatet beräknas? / Internprissättning / Koncerninterna tjänster
Två frågeställningar är centrala när det gäller koncerninterna tjänster: 1) om en tjänst överhuvudtaget har tillhandahållits, och 2) vad det armlängdsmässiga priset i så fall är. Tjänster i OECD:s riktlinjer (kapitel VII) I kapitel VII i OECD:s
Saknas: följdfrågor svar
/ Vägledning / 2019 / Inkomstskatt / Kapital / Värdepapper / Andelar i fonder / Vad är värdepappersfonder och specialfonder?
. Tillgångarna som finns i fonden ska förvaltas av en förvaltare (fondbolag eller AIF-förvaltare) som har tillstånd att bedriva fondverksamhet. Förvaltaren företräder andelsägarna i alla frågor som rör fonden och fondandelsägarna svarar inte för förpliktelser
Saknas: frågeställningar följdfrågor
/ Vägledning / 2019 / Inkomstskatt / Näringsverksamhet / Hur ska det skattepliktiga resultatet beräknas? / Internprissättning / Regelverk / Den svenska korrigeringsregeln
är i stället om oberoende parter skulle avstå från en armlängdsmässig ersättning som de enligt ingånget avtal har rätt till. Det är alltså en frågeställning som liknar den som var föremål för prövning i HFD 2016 ref. 45 (Nobel Biocare). Avtalsvillkoren
Saknas: följdfrågor
/ Vägledning / 2019 / Inkomstskatt / Skatteflykt och verklig innebörd / Rättshandlingars verkliga innebörd
betydelsefullt rättsfall är RÅ 1994 ref. 52 I som gällde ett förfarande med ett kapitalförvaltande kommanditbolag. Frågan var om den skattskyldige hade rätt till avdrag för räntekostnad i bolaget. I rättsfallet behandlades två frågor av intresse. Den första
Saknas: följdfrågor svar
/ Vägledning / 2019 / Inkomstskatt / Näringsverksamhet / Särskilt om vissa skattesubjekt / Aktiebolag / Förbjudna lån / Civilrättsliga regler om låneförbud
i många avseenden framträder som en enhet. I förarbetena framgår det att ett lån mellan koncernbolag enligt detta synsätt inte behandlas annorlunda än ett bidrag som lämnas från en rörelsegren till en annan, inom ett och samma aktiebolag. En fordringsägare
Saknas: frågeställningar följdfrågor