Filtrera på område
Sökresultat: "överklaga beslut bolag" | Vägledning | 2020 | 55 träffar
/ Vägledning / 2020 / Inkomstskatt / Näringsverksamhet / Koncerner och intressegemenskaper / Kommissionärsförhållanden
eller svenska ekonomiska föreningars räkning ( 36 kap. 2 § första stycket IL ). Med kommittentföretag avses det bolag eller den förening för vars räkning näringsverksamheten bedrivs ( 36 kap. 2 § andra stycket IL ). Det skatterättsliga kommissionärsförhållandet
/ Vägledning / 2020 / Inkomstskatt / Näringsverksamhet / Särskilt om vissa skattesubjekt / Aktiebolag / Förbjudna lån / Civilrättsliga regler om låneförbud
och RÅ 2005 not. 4 ). I den förbjudna kretsen ingår den som äger aktier, eller som är styrelseledamot eller verkställande direktör, i bolaget eller i ett annat bolag i samma koncern. En styrelsesuppleant ska vid tillämpning av låneförbudet jämställas
/ Vägledning / 2020 / Inkomstskatt / Näringsverksamhet / Uttagsbeskattning och omstrukturering / Fusioner och fissioner / Vad är en fusion och fission?
former av fusion: Absorption innebär att ett eller flera överlåtande bolag går upp i det övertagande bolaget ( 23 kap. 1 § andra stycket 1 ABL ). Kombination innebär att två eller flera överlåtande bolag går samman genom att bilda ett nytt övertagande
/ Vägledning / 2020 / Inkomstskatt / Näringsverksamhet / Underskott / Avdrag för tidigare års underskott / Begränsad avdragsrätt vid ägarförändringar / Ägarförändringssituationer
tillämpas, eftersom detta enligt lagtexten endast gäller vid ägarförändringssituationer enligt 40 kap. 11 § IL. Ett kommunalt bolag förvärvar ett underskottsföretag från sin ägare kommunen Det s.k. koncernundantaget gäller inte då ett kommunalt bolag
/ Vägledning / 2020 / Inkomstskatt / Näringsverksamhet / Koncerner och intressegemenskaper / Koncernbidrag / Generella förutsättningar för koncernbidrag
. Det innebär att ett europabolag med säte i Sverige betraktas som ett svenskt aktiebolag. Utländska företag i koncernen När man tillämpar 35 kap. IL ska också ett utländskt bolag som är hemmahörande i en EES-stat behandlas som ett svenskt företag
/ Vägledning / 2020 / Inkomstskatt / Näringsverksamhet / Särskilda regler för olika slag av tillgångar / Värdepapper som ägs av juridiska personer / Gränsdragning mellan kapitaltillgång och lagertillgång
av värdepapper. I ett förhandsbesked från Skatterättsnämnden, som inte överklagades, hade ett företag för avsikt att i stor omfattning köpa in andelar i vilande bolag för att sedan upplösa dessa genom antingen likvidation eller fusion. SRN fann att med hänsyn
/ Vägledning / 2020 / Inkomstskatt / Näringsverksamhet / Vad ska dras av som utgift? / Kostnader för anställda / Pensionskostnader / Avdrag för tryggande av en pensionsutfästelse / Förutsättningar för avdrag för tryggande
. Arbetsgivaren var då berättigad till avdrag för pensionskostnad. I ett annat fall har en styrelseordförande ansetts som uppdragstagare. Skatterättsnämnden hänvisade i sitt beslut till RÅ 2001 not. 164 och Högsta förvaltningsdomen fastställde förhandsbeskedet
/ Vägledning / 2020 / Inkomstskatt / Näringsverksamhet / Särskilt om vissa skattesubjekt / Investmentföretag
procent. I det senare fallet skulle två av dotterföretagen svara för mer än hälften av värdet på hela värdepappersinnehavet, varför innehavet inte bedömdes som välfördelat ( RÅ 1995 not. 406 ). Rättsfall: innehav av börsaktier i tre bolag
/ Vägledning / 2020 / Inkomstskatt / Näringsverksamhet / Särskilda regler för olika slag av tillgångar / Värdepapper som ägs av juridiska personer / Löpande inkomster av värdepapper
. När kan beskattningen av utdelning av andelar i dotterbolag skjutas upp (lex Asea)? Enligt de s.k. lex Asea-reglerna kan ett svenskt aktiebolag (moderbolaget), och i vissa fall ett utländskt bolag, under vissa förutsättningar dela ut andelarna i ett svenskt
/ Vägledning / 2020 / Inkomstskatt / Näringsverksamhet / Hur ska det skattepliktiga resultatet beräknas? / Internprissättning / Finansiella transaktioner
att bära risken (jfr punkt 1.98 i kapitel I). Detta illustreras med ett exempel där bolag A ger ett lån till bolag B. Kartläggningen av transaktionen visar att bolag A inte utövar kontrollfunktionerna som hör ihop med långivningen. I stället är det bolag P