Filtrera på område
Sökresultat: "dödsbo bouppteckning" | Andra ämnesområden | Vägledning | 2018 | 52 träffar
/ Vägledning / 2018 / Andra ämnesområden / Bouppteckning / Bouppteckningens innehåll / Dödsbodelägare och efterarvingar
. Dödsbodelägare En efterlevande make, maka eller sambo, legala arvingar och universella testamentstagare är dödsbodelägare. Även den tidigare avlidna maken eller makans efterarvingar är dödsbodelägare i den sist avlidnas bouppteckning ( 18 kap.1 § tredje stycket
/ Vägledning / 2018 / Andra ämnesområden / Bouppteckning / Bouppteckningens innehåll / Kallelse till och närvaro vid bouppteckningsförrättningen
av bouppteckning ). Det föreligger inget hinder att det av bouppteckningen även framgår att flera förrättningar har förekommit. Dessa kan lämpligen antecknas i en att-sats eller under anteckningar. Vilka ska vara kallade till en förrättning? Följande personer ska
/ Vägledning / 2018 / Andra ämnesområden / Bouppteckning / Bouppteckningens innehåll / Tillgångar och skulder
ska tas upp till marknadsvärdet. Utländsk valuta Utländsk valuta ska tas upp till värdet enligt växelkursen på dödsdagen. Den avlidnas del i ett oskiftat dödsbo Om den avlidna hade en del i ett oskiftat dödsbo är det en tillgång som ska redovisas
/ Vägledning / 2018 / Andra ämnesområden / Bouppteckning / Bestämmelser om arv och testamente / Allmänna arvsfonden
Om den avlidna inte var gift och saknar släktarvingar tillfaller arvet Allmänna arvsfonden . Det innebär att Allmänna arvsfonden är dödsbodelägare i den avlidnas dödsbo ( 5 kap 1 § ÄB ). Om den avlidna var änka eller änkling och saknar egna
/ Vägledning / 2018 / Andra ämnesområden / Bouppteckning / Bestämmelser om arv och testamente / Arv enligt lag / Överlåtelse av arv
En dödsbodelägare har rätt att överlåta sin andel i ett dödsbo. Överlåtelsen kan ske både före och efter det att en bouppteckning förrättats. Rätt att överlåta en andel i ett dödsbo En dödsbodelägare har rätt att förfoga över sin andel i ett dödsbo
/ Vägledning / 2018 / Andra ämnesområden / Bouppteckning / Bestämmelser om arv och testamente / Efterarv / Förutsättningar för efterarv
? Den som har rätt till efterarv är efterarvinge i den först avlidna makens eller makans dödsbo. Efterarvingen ska kallas till förrättningen och antecknas i bouppteckningen vid den först avlidna makens eller makans död. I den sist avlidna makens eller makans dödsbo
/ Vägledning / 2018 / Andra ämnesområden / Bouppteckning / Bestämmelser om arv och testamente / Arv enligt testamente / Vilka ärver enligt testamente?
är dödsbodelägare i den avlidnes dödsbo ( 18 kap. 1 § första stycket ÄB ). En universell testamentstagare behandlas som en dödsbodelägare redan i och med dödsfallet (18 kap. 1 § fjärde stycket ÄB). Legatarie Om en testator i sitt testamente har förordnat att en viss
/ Vägledning / 2018 / Andra ämnesområden / Bouppteckning / Bestämmelser om arv och testamente / Efterarv / Efterarv vid försäkring med efterlevande make som förmånstagare
, antas (presumeras) dessa ha efterarvsrätt till försäkringen när förmånstagaren, d.v.s. den efterlevande maken eller makan, avlider. Det innebär att de är dödsbodelägare i den efterlevande makens eller makans dödsbo och att de ska kallas
/ Vägledning / 2018 / Andra ämnesområden / Bouppteckning / Bestämmelser om arv och testamente / Arv enligt testamente / Olika rättigheter vid arv
testamentstagaren utvidgas oftast den primära testamentstagarens rätt från fri förfoganderätt till full äganderätt. Den primära testamentstagaren är dödsbodelägare i testatorns dödsbo och ska kallas till förrättningen och antecknas i bouppteckningen. Efterarvingen
/ Vägledning / 2018 / Andra ämnesområden / Bouppteckning / Bestämmelser om arv och testamente / Arv enligt 3:8 ÄB
till den först avlidna maken eller makan har en konkret efterarvsrätt är de delägare i den sist avlidna maken eller makans dödsbo och ska därmed kallas till förrättningen och antecknas i bouppteckningen. Allmänna arvsfonden är då inte dödsbodelägare och ska