Filtrera på område
Sökresultat: "vigsel intressegemenskapen" | Inkomstskatt | Rättsfallskommentarer | 2022 | 12 träffar
/ Regler och ställningstaganden / Rättsfallskommentarer / KRNG, mål nr 2714-17 – Delägares förbättringsutgifter
ekonomiska gemenskap som normalt råder inom ett äktenskap och samboförhållande. Referat A sålde tillsammans med sin f.d. sambo B en bostadsrätt, som de ägde med hälften var. B gjorde avdrag med 50 procent av förbättringsutgifterna, medan A gjorde avdrag
Saknas: intressegemenskapen
/ Regler och ställningstaganden / Rättsfallskommentarer / HFD, mål nr 3479-18; Väsentlig anknytning
inte ha väsentlig anknytning till Sverige. Referat Förutsättningarna i ansökan om förhandsbesked var följande. A och B, som är gifta med varandra, flyttade från Sverige 2004 och är sedan 2010 bosatta i land X där de även har skatterättslig hemvist. De överväger
Saknas: intressegemenskapen
/ Regler och ställningstaganden / Rättsfallskommentarer / HFD mål nr 2184-16 – Väsentlig anknytning med anledning av förvärv av bostad
efter utflyttningen. Referat Av ansökan om förhandsbesked framgick att A och B är gifta med varandra och är svenska medborgare. Ansökan om förhandsbesked föranleddes av att de avsåg att flytta till Frankrike, där de sedan tidigare äger en lägenhet. Flytten
Saknas: intressegemenskapen
/ Regler och ställningstaganden / Rättsfallskommentarer / Begreppet styvbarn
som styvbarn vid tillämpningen av 28 § lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt. Det finns vidare ganska generella uttalanden om att ett styvbarnsförhållande som uppkommit genom ett äktenskap, anses upphöra när äktenskapet upplöses (jfr RÅ81 1:88
Saknas: intressegemenskapen
/ Regler och ställningstaganden / Rättsfallskommentarer / KRNS, mål nr 1790-20 – Fördelning av förbättringsutgifter
mellan dem. Makarna anförde att A ensam har stått för förbättringsutgifterna och därför har rätt till en högre andel av utgifterna jämfört med sin ägarandel, särskilt då A och B vid tidpunkten för förbättringsarbetena inte var gifta och inte heller hade en gemensam
Saknas: intressegemenskapen
/ Regler och ställningstaganden / Rättsfallskommentarer / KRSU, mål nr 2858-16 – Helägt kommunalt bolags avdragsrätt för ränteutgifter till kommunen
och kommunen var i intressegemenskap med varandra och att de s.k. ränteavdragsbegränsningsreglerna i 24 kap. Inkomstskattelagen (IL) var tillämpliga på Bolagets ränteutgifter till kommunen. Det var också ostridigt att eftersom kommunen är en skattebefriad
Saknas: vigsel
/ Regler och ställningstaganden / Rättsfallskommentarer / HFD 2021 ref. 68, En tillämpning av den s.k. undantagsregeln i 2019 års riktade ränteavdragsbegränsningsregler var inte förenlig med EUF-fördraget
skulder till företag i intressegemenskap som trädde i kraft den 1 januari 2019, de s.k. riktade ränteavdragsbegränsningsreglerna. Skatterättsnämnden fann att skuldförhållandet inte omfattades av undantagsregeln. Frågan om en tillämpning av regeln
Saknas: vigsel
/ Regler och ställningstaganden / Rättsfallskommentarer / HFD 2021 not. 10, Prövning av om undantagsregeln i 2013 års ränteavdragsbegränsningsregler är förenlig med unionsrätten
inte – om inte annat följde av 10 d eller 10 e § – dra av ränteutgifter avseende en skuld till ett företag i intressegemenskapen. I 10 a § första stycket angavs att företag skulle anses vara i intressegemenskap med varandra bl.a. om ett av företagen, direkt
Saknas: vigsel
/ Regler och ställningstaganden / Rättsfallskommentarer / EUD, mål nr C-382/16 – fråga om tyska internprissättningsregler strider mot den fria etableringsrätten i EUF-fördraget
korrigeringsregeln i 14 kap. 19 § IL ger uttryck för den s.k. armlängdsprincipen och gäller vid gränsöverskridande transaktioner mellan företag i intressegemenskap. Korrigeringsregeln innebär att resultatet av en näringsverksamhet ska korrigeras om resultatet
Saknas: vigsel
/ Regler och ställningstaganden / Rättsfallskommentarer / KRNS, mål nr 3890–3893-20; internprissättning
till felprissättningen än intressegemenskapen mellan bolagen. Bolaget och Skatteverket var ense om att nettomarginalmetoden var en lämplig metod för att bedöma om de priser och villkor som Bolaget och Tradingbolaget avtalat om var armlängdsmässiga. Prissättningen
Saknas: vigsel