Filtrera på område
Sökresultat: "royalty måste" | 2019 | 380 träffar
/ Vägledning / 2019 / Inkomstskatt / Näringsverksamhet / Särskilt om vissa skattesubjekt / Ideella föreningar och registrerade trossamfund / Inskränkt skattskyldighet / Skattskyldighetens omfattning / Exempel på näringsinkomster som beskattas
om en allmännyttig ideell förening eller ett registrerat trossamfund är skattskyldiga för en inkomst måste man först pröva om inkomsten kommer från en näringsverksamhet enligt 13 kap. 1 § IL . Man måste även pröva om näringsinkomsten är s.k. kvalificerad, dvs
/ Vägledning / 2019 / Inkomstskatt / Näringsverksamhet / Särskilt om vissa skattesubjekt / Ideella föreningar och registrerade trossamfund / Inskränkt skattskyldighet / Skattskyldighetens omfattning / Hävdvunna finansieringskällor
att utöva den aktuella formen av verksamhet. Det framgår dock inte närmare hur bedömningen ska gå till och i vilken omfattning som påverkan på andra näringsidkare är acceptabel. I förarbetena anges att hänsyn måste tas till att olika näringsidkare bör kunna
/ Vägledning / 2019 / Inkomstskatt / Näringsverksamhet / Avgränsning av inkomstslaget näringsverksamhet / Vad ska räknas till inkomstslaget näringsverksamhet?
med automatik anses ingå i en näringsverksamhet enligt 13 kap. 1 § tredje stycket IL. En självständig bedömning måste göras om hästhållningen utgör en näringsverksamhet ( RÅ 2010 ref. 111 ). Observera att innehav av vissa tillgångar, t.ex. brukshästar för drift
/ Vägledning / 2019 / Inkomstskatt / Näringsverksamhet / Hur ska det skattepliktiga resultatet beräknas? / Internprissättning / Immateriella tillgångar
till andra skattefrågor (p. 6.13–6.14) Man ska notera att begreppet ”intangible” har en särskild betydelse i OECD:s riktlinjer. Begreppet ska inte blandas ihop med det som skrivs om immateriella tillgångar i andra sammanhang, t.ex. i artikel 12 (royalty
/ Vägledning / 2019 / Inkomstskatt / Näringsverksamhet / Hur ska det skattepliktiga resultatet beräknas? / Internprissättning / Regelverk / Den svenska korrigeringsregeln
Korrigeringsregeln i 14 kap. 19 § IL är i regel tillämplig när resultatet har blivit för lågt på grund av att villkor har avtalats som avviker från sådana villkor som skulle ha avtalats mellan oberoende näringsidkare. Ytterligare några villkor måste
/ Vägledning / 2019 / Inkomstskatt / Näringsverksamhet / Hur ska det skattepliktiga resultatet beräknas? / Internprissättning / Avtal om kostnadsfördelning (CCA)
varje deltagares andel av de samlade bidragen dennes andel av de samlade förväntade fördelarna. Varje delägare kan utnyttja sin andel separat som faktisk ägare och inte som licenstagare. Detta innebär att delägaren inte betalar royalty eller någon annan ersättning
/ Vägledning / 2019 / Inkomstskatt / Näringsverksamhet / Vad ska tas upp som inkomst? / Avyttring av olika slags tillgångar
för inventarier. Hela försäljningsintäkten med avräkning för oavskrivet restvärde ska beskattas, oavsett hur länge rättigheten legat i näringsverksamheten. En engångsersättning tas upp på en gång, medan ersättning i form av royalty beskattas efter hand
/ Vägledning / 2019 / Inkomstskatt / Näringsverksamhet / Koncerner och intressegemenskaper / Vad är intressegemenskap?
beroende på olika uttalanden i förarbetena. För att avgöra om företag är i intressegemenskap med varandra måste man också kontrollera vilka företagstyper eller associationsformer som kan ingå i en intressegemenskap enligt den aktuella regeln. Olika
/ Vägledning / 2019 / Inkomstskatt / Näringsverksamhet / Särskilt om vissa skattesubjekt / Dödsbon / Dödsbo efter en begränsat skattskyldig person
tyder på annat. Finns det ett dödsbo efter en begränsat skattskyldig person? Eftersom mer än ett lands rättsregler kan beröras i en arvssituation måste man börja med att bedöma om det uppkommit ett dödsbo i Sverige eller i något annat land. Först
/ Vägledning / 2019 / Inkomstskatt / Näringsverksamhet / Hur ska det skattepliktiga resultatet beräknas? / Internprissättning / Armlängdsprincipen
varje företag ska behandlas som ett fristående företag måste fokus riktas mot transaktionerna mellan koncernföretagen och huruvida dessa transaktionsvillkor skiljer sig från villkor som hade förekommit i en jämförbar situation mellan oberoende parter