OBS: Detta är utgåva 2022.11. Visa senaste utgåvan.
Vid adoption av ett barn under 18 år blir den eller de som adopterar automatiskt även barnets vårdnadshavare.
Ett adoptivbarn som har adopterats av två makar eller sambor står efter adoptionen automatiskt under adoptivföräldrarnas gemensamma vårdnad. Detsamma gäller när en make eller sambo adopterar den andres barn (styvbarnsadoption). Om en person i annat fall adopterar ensam kommer adoptivföräldern att vara ensam vårdnadshavare för adoptivbarnet (4 kap. 22 § FB).
Bestämmelserna om vårdnad genom adoption gäller även i de fall adoptionen har beslutats av en utländsk domstol eller myndighet och erkänts med stöd av bestämmelserna i LAIS. Om adoptionen har beslutats i utlandet kan vårdnaden övergå till en adoptivförälder först när det har konstaterats att det utländska adoptionsbeslutet gäller i Sverige (10 § LAIS och prop. 2017/18:121 s. 34).
Vårdnad genom adoption ska i folkbokföringen registreras som gällande från och med samma dag som adoptionen, d.v.s. normalt från och med den dag som adoptionsbeslutet fick laga kraft. Detta gäller oavsett om det är fråga om en svensk eller utländsk adoption (4 kap. 22 § FB).
I vissa länder får en adoption rättsverkan först i samband med att adoptionen registreras i landets födelseregister. Om ett sådant krav på registrering är tillämpligt ska både adoptionen och vårdnaden registreras som gällande från och med dagen för registreringen.
Om det finns ett utländskt adoptionsbeslut som är giltigt i Sverige enligt NÄF, 1993 års Haagkonvention eller LAIS när adoptivbarnet flyttar till Sverige ska vårdnaden registreras från och med dagen för inflyttningen. Detta gäller trots att vårdnaden övergått till adoptivföräldrarna redan vid en tidigare tidpunkt genom beslutet om adoption. Detsamma gäller om det vid barnets inflyttning till Sverige finns ett beslut av Myndigheten för Familjerätt och Föräldraskapsstöd (MFoF) om att ett utländskt adoptionsbeslut gäller i Sverige.