OBS: Detta är utgåva 2023.11. Visa senaste utgåvan.
Om en persons bosättning inte kan knytas till en särskild fastighet men till en viss kommun ska hen folkbokföras på kommunen.
Om en persons bosättning, med stöd av 7-12 §§ FOL, kan hänföras till en kommun men inte till någon särskild fastighet inom detta område ska hen anses bosatt i kommunen och folkbokföras där.
Skatteverket ska först göra en bedömning utifrån 7–12 §§ FOL för att fastställa om en persons bosättning går att knyta till en viss fastighet inom en kommuns område. Om det inte är möjligt kan folkbokföring på kommunen bli aktuellt för personen (13 § FOL).
En person som med stöd av 13 § FOL folkbokförs på en kommun folkbokförs under rubriken på kommunen skrivna i stället för på en viss fastighet (4 § FOF).
Skatteverket kan exempelvis komma att folkbokföra en person på kommunen när hen:
En person som har en rörlig bostad, tex. en husvagn eller en husbåt, som stadigvarande finns på en viss fastighet ska folkbokföras på den fastigheten och inte enbart på kommunen.
En person ska inte folkbokföras på kommunen om det är sannolikt att hens bosättning kan knytas till en fastighet inom kommunen, men det inte har gått att fastställa vilken fastighet det är (KRNG, 2017-03-09, mål nr 5781-16). Möjligheten att vara folkbokförd endast i en kommun är förbehållen den som exempelvis är faktiskt bostadslös (prop. 2021/22:217 s. 34). Läs mer på sidan Avregistrerad som försvunnen.
I vissa fall får Skatteverket besluta att, under en utredning gällande en persons bosättning, tillfälligt (interimistiskt) folkbokföra personen på den kommun hen senast var folkbokförd. Om personen inte har varit folkbokförd på någon annan kommun får hen i stället folkbokföras på den aktuella kommunen (13 a § FOL).
För att tillfälligt folkbokföra en person på kommunen krävs att det är sannolikt att personen är felaktigt folkbokförd på en fastighet eller lägenhet och att detta leder till besvär för någon annan som är folkbokförd på samma fastighet eller lägenhet eller som äger eller hyr fastigheten eller lägenheten. Det behöver inte vara fråga om några allvarliga fall av besvär, t.ex. att någon försökt komma in i bostaden med låssmed, utan det kan räcka med att det rör sig om att någon annans post kommer till den egna adressen eller liknande (prop. 2021/22:217 s. 67).
Beroende på omständigheterna i det enskilda fallet kan det ofta framstå som sannolikt att folkbokföringen är felaktig redan när någon anmäler att en för dem okänd person folkbokfört sig hos dem. Så är dock inte alltid fallet och det kan krävas flera utredningsinsatser från Skatteverket för att komma fram till att det sannolikt är fel i folkbokföringen (prop. 2021/22:217 s. 28).
Ett beslut om folkbokföring på en kommun i dessa situationer gäller från och med beslutets dag (35 § andra stycket FOL) och ska bara bestå tills Skatteverkets utredning är slutförd och något annat har beslutats. Beslutet kan ses som en typ av interimistiskt beslut och kan överklagas enligt 40 § FOL.
Kommunicering enligt 25 § FL i ärenden av denna typ kan inte anses uppenbart obehövligt men i 25 § första stycket 3 FL finns möjlighet för myndigheten att avstå från kommunikation i vissa fall, bl.a. om ett väsentligt allmänt eller enskilt intresse kräver att ett beslut fattas omedelbart. Ett exempel på ett sådant beslut är brådskande interimistiska beslut, som den här typen av beslut. Skatteverket bör därför kunna fatta beslut om att den felaktigt folkbokförda personen ska folkbokföras tillfälligt på kommunen utan föregående kommunikation (SOU 2021:57 s. 171 f.).
Att bli folkbokförd på en kommun enligt 13 a § FOL är ett förhållande som bör bestå så kort tid som möjligt och Skatteverkets utredning bör därför bedrivas skyndsamt (prop. 2021/22:217 s. 28).