OBS: Detta är utgåva 2016.12. Visa senaste utgåvan.
Avsättning i balansräkningen enligt tryggandelagen påverkar underlaget för SLP.
Läs mer om vad som ingår i underlaget för SLP.
Underlaget för SLP ska öka vid en ökning av avsättning under rubriken Avsatt till pensioner eller sådan delpost som avses i 8 a § TrL (2 § första stycket c SLPL).
Kostnad för kreditförsäkring av pensionsskuld hos PRI Pensionsgaranti ska inte anses som en pensionskostnad enligt SLPL och ska därför inte ingå i underlaget för SLP (KRNG 2002-06-14, mål nr 6878–2000).
Till skillnad från avdragsreglerna i 28 kap. IL finns inte något krav på att en avsättning i balansräkningen ska vara kreditförsäkrad för att SLP ska betalas (bet. 1992/93:SkU31 s. 91), annat än när avsättningen sker enligt en allmän pensionsplan, jfr 4 § TrL. Underlaget för SLP ska öka med det avsatta beloppet om avsättningen görs i enlighet med tryggandelagen under rubriken Avsatt till pensioner eller en sådan delpost som avses i 8 a § TrL även om avsättningen inte omfattas av avdragsrätt enligt 28 kap. IL.
Underlaget för SLP ska öka endast om avsättningen i balansräkningen görs i enlighet med tryggandelagen.
Högsta förvaltningsdomstolen har funnit att en avsättning i en församlings balansräkning som gjorts i förening med ett borgensåtagande från kyrkofonden inte ska utgöra underlag för SLP (RÅ 2006 ref. 83). Enligt Högsta förvaltningsdomstolen är inte borgen av kyrkofonden en med kreditförsäkring eller stiftelse likvärdig anordning och Kyrkans PFA 2000 är därför inte någon allmän pensionsplan enligt 4 § TrL. En kyrkoförsamling är heller inte en sådan organisationsform som enligt 5 § andra stycket TrL har möjlighet att göra avsättning i balansräkningen för pensionsutfästelser som inte omfattas av allmän pensionsplan.
Högsta förvaltningsdomstolen gjorde bedömningen att en avsättning i balansräkningen som gjorts av en ideell förening och som säkerställts genom en kapitalförsäkring inte utgjorde underlag för SLP (RÅ 2001 not. 166). Frågan avsåg en pensionsutfästelse som inte var enligt allmän pensionsplan. En ideell förening omfattas inte av 5 § andra stycket TrL och har därmed ingen möjlighet att trygga andra pensionsutfästelser än enligt allmän pensionsplan genom avsättning i balansräkning. Den gjorda avsättningen var således inte gjord i enlighet med tryggandelagen.
Högsta förvaltningsdomstolen instämde i Skatterättsnämndens uppfattning att en enligt tryggandelagen otillåten skuldföring för anställda med bestämmande inflytande under rubriken Avsatt till pensioner eller som delpost under rubriken Avsättningar för pensioner eller liknande förpliktelser innebar att SLP inte skulle betalas (RÅ 2004 not. 136).
Högsta förvaltningsdomstolen har slagit fast avseende ett aktiebolag som skuldfört ett pensionsåtagande i enlighet med bestämmelserna i tryggandelagen att skuldökningen utgör underlag för SLP även när pensionsutbetalningen säkerställts med kapitalförsäkring (RÅ 2004 ref. 133). Utfästelsen avsåg inte personer med bestämmande inflytande.
Av rättsfallet följer också att det inte strider mot god redovisningssed att ta upp pensionsskuld under annan rubrik i balansräkningen än under rubriken Avsatt till pensioner eller som en annan delpost under rubriken Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser än sådan som avses i 8 a § TrL. En avsättning under annan rubrik än i enlighet med bestämmelserna i tryggandelagen ska inte ingå i underlaget för SLP.
Sammanfattningsvis innebär domen att en avsättning i balansräkning för ett pensionsåtagande som har skett enligt tryggandelagen ska påverka underlaget för SLP oavsett om och hur utfästelsen har säkerställts. Om ett företag väljer att redovisa en pensionsskuld under annan rubrik i balansräkningen än enligt tryggandelagen ska underlaget för SLP inte påverkas.
Ett aktiebolag utfäster pension till en anställd, Bengtsson och säkerställer utfästelsen med en pantsatt kapitalförsäkring. Bengtsson är en arbetstagare utan bestämmande inflytande enligt 5 § TrL. Aktiebolaget redovisar pensionsskulden i sin årsredovisning som en delpost ”Pensionsavsättning enligt tryggandelagen” under rubriken ”Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser”. En ökning av avsättningen under denna delpost ökar underlaget för SLP.
Om aktiebolaget i stället hade redovisat pensionsskulden under annan rubrik i årsredovisningen exempelvis under rubriken ”Övriga avsättningar” hade avsättningen inte resulterat i en pluspost i underlaget för SLP, se Rättsfall: avsättning för pensionsutfästelse säkerställd med kapitalförsäkring.
Om Bengtsson istället varit en anställd med bestämmande inflytande enligt 5 § TrL hade underlaget för SLP inte ökat även om aktiebolaget redovisat pensionsskulden i sin årsredovisning under delposten ”Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser” eftersom en sådan avsättning inte får ske enligt tryggandelagen, jämför RÅ 2004 not. 136 under Rättsfall: när avsättning inte var enligt tryggandelagen.
Om avsättning i balansräkning under rubriken Avsatt till pensioner eller sådan delpost som avses i 8 a § TrL minskar så minskar underlaget för SLP (2 § första stycket i SLPL).
När tryggande av pension sker genom en avsättning i balansräkningen enligt tryggandelagen ska ett schablonmässigt avdrag göras vid beräkningen av underlaget för SLP (2 § första stycket j SLPL).
Underlaget för SLP ska minska med 85 procent av avsättning under rubriken Avsatt till pensioner eller sådan delpost som avses i 8 a § TrL vid beskattningsårets ingång multiplicerad med den genomsnittliga statslåneräntan under kalenderåret närmast före ingången av beskattningsåret.
Beräkningen av schablonavdraget bygger på att beskattningsåret omfattar tolv månader. Om beskattningsåret är längre eller kortare är det nödvändigt att i motsvarande mån justera det schablonmässiga avdraget. Detsamma gäller om en pensionsskuld, under rubrik Avsatt till pensioner eller motsvarande delpost under rubriken Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser, helt har upplösts under beskattningsåret t.ex. i samband med byte av tryggandeform eller när skulden förs över till annan arbetsgivare (2 § tredje stycket SLPL). Avgörande för justeringen är när upplösningen sker under beskattningsåret. Upplöses avsättningen endast delvis görs inte någon jämkning.
Tryggas tjänstepensionen genom avsättning i balansräkning betalar normalt den som utfäst tjänstepensionen ut pensionen. Utbetald pension ska öka underlaget för SLP (2 § första stycket d SLPL).
Ett aktiebolag utfäster år 1 pension till en av de anställda, Andersson. Andersson är en arbetstagare utan bestämmande inflytande enligt 5 § TrL. Arbetsgivaren tryggar utfästelsen genom en avsättning i balansräkningen enligt tryggandelagen. Ökningen av avsättningen ska öka underlaget för SLP år 1.
År 2 går Andersson i pension. Det belopp som arbetsgivaren betalar ut i pension till honom kommer då att öka underlaget för SLP år 2. Pensionsreserven minskar emellertid i och med utbetalningen och bolaget reducerar därför det skuldförda beloppet vilket minskar underlaget för SLP år 2. Om företaget vid Anderssons pensionering år 2 anställer en ny medarbetare, Bengtsson, och utfäster pension till denne påverkar detta också pensionsreserven. Skulden som redovisas som delpost under rubriken Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser kan på så sätt komma att öka trots att en pensionsutbetalning har skett. Underlaget för SLP ska dessutom minskas med ett schablonmässigt avdrag år 2 eftersom det vid beskattningsårets ingång finns en bokförd skuld under rubriken Avsatt till pensioner eller sådan delpost som avses i 8 a § TrL.
Fyra poster i underlaget för SLP kan alltså vara aktuella för arbetsgivare som tryggar tjänstepension med avsättning i balansräkning.