OBS: Detta är utgåva 2016.12. Visa senaste utgåvan.
Om en kontrolluppgift är vilseledande eller missvisande kan Skatteverket befria från skattetillägg.
Om ett fel eller passivitet beror på att en kontrolluppgift är vilseledande eller missvisande kan Skatteverket befria, helt eller delvis, från ett fullt skattetillägg (51 kap. 1 § andra styckat 1 c SFL).
Bestämmelsen är ett komplement till bestämmelsen om att Skatteverket inte ska ta ut skattetillägg om den oriktiga uppgiften kan rättas med ledning av kontrollmaterial (49 kap. 10 § 1 SFL). Om uppgiften inte kan rättas på grund av att kontrolluppgiften är vilseledande eller missvisande kan Skatteverket i vissa situationer i stället befria från ett skattetillägg.
Med missvisande kontrolluppgift menas att kontrolluppgiften innehåller fel belopp att redovisa.
För att Skatteverket ska befria från ett skattetillägg på grund av en vilseledande eller missvisande kontrolluppgift krävs att felet är ursäktligt.
Den uppgiftsskyldige har nämligen ansvar för att uppgifterna i deklarationen är riktiga och ska därför alltid kontrollera uppgifterna. Om den uppgiftsskyldige borde ha uppmärksammat felet är det inte ursäktligt att lämna en oriktig uppgift.
Om kontrolluppgiften innehåller lön på 357 000 kr men rätt lön var 375 000 kr är kontrolluppgiften felaktig och därmed missvisande. Skillnaden är så liten att det är ursäktligt om den uppgiftsskyldige inte uppmärksammat felet och rättat det förifyllda beloppet i deklarationen.
Skulle skillnaden vara större borde den uppgiftsskyldige ha uppmärksammat felet, t.ex. om lönen enligt kontrolluppgift är 356 000 kr när 396 000 kr är rätt lön. Att i den situationen inte rätta en förifylld uppgift är därför inte ursäktligt.
Det kan också bli aktuellt att befria från skattetillägg om mer än en kontrolluppgift har lämnats för samma inkomst (prop. 2002/2003:16 s. 242).
Den uppgiftsskyldige hade inte fått någon kontrolluppgift på semesterersättning från en semesterkassa med 2 635 kronor. Han hade i deklarationen därför endast redovisat ersättning från arbetsgivaren med 24 134 kronor. Ett belopp som han trodde innehöll även semesterersättningen eftersom det på kontrolluppgiften stod ”kontant arbetslön, lönetillägg och semesterersättning”. Den uppgiftsskyldige hade året innan inte fått någon ersättning från semesterkassan. Domstolen ansåg att kontrolluppgiften från arbetsgivaren var vilseledande. Med hänsyn till detta och storleken på det oredovisade beloppet i förhållande till redovisad lön var det därför ursäktligt att inte redovisa semesterersättningen. Domstolen befriade därför från skattetillägget (RÅ 1975 ref. 53).
Den uppgiftsskyldige hade fått följande ersättningar
Studieersättningen redovisades inte i deklarationen.
Studiersättningen hade tidigare år ingått i den totala bruttolönen från den aktuella arbetsgivaren. Detta år redovisades arbetsgivaren däremot ersättningen separat på ett annat ställe på kontrolluppgiften. Högsta förvaltningsdomstolen konstaterade att beloppet 5 292 kr skrivits med ytterligt svag stil och det var svårt att se beloppet. Kontrolluppgiften var därför vilseledande och domstolen befriade från skattetillägget (RÅ 1986 not. 44).
Den uppgiftsskyldige redovisade vårdbidrag från Riksförsäkringsverket med 13 766 kr. Beloppet överensstämde med kontrolluppgiften. Den uppgiftsskyldige hade dock fått totalt 18 766 kr i vårdbidrag. Domstolen ansåg att skillnaden mellan bidraget och beloppet på kontrolluppgiften var så stor att den uppgiftsskyldige borde ha ifrågasatt om kontrolluppgiften verkligen var riktig. Felaktigheten ansågs därför inte ursäktlig och domstolen befriade inte från skattetillägget (RÅ 1984 Aa 116).