OBS: Detta är utgåva 2016.12. Visa senaste utgåvan.
Svenskt medborgarskap kan förvärvas genom födelse, adoption och föräldrarnas giftermål eller registrerade partnerskap. Det kan även förvärvas genom anmälan eller ansökan (naturalisation) samt genom en s.k. biperson.
Det finns två olika principer för medborgarskap vid födseln som de flesta länders medborgarskapslagar utgår från:
Den svenska medborgarskapslagstiftningen grundar sig på härstamningsprincipen.
Ett barn förvärvar svenskt medborgarskap vid födseln om en förälder till barnet är svensk medborgare eller om en avliden förälder till barnet var svensk medborgare vid sin död (2 § MedbL).
Sedan den 1 april 2015 får ett barn svenskt medborgarskap oavsett vem av föräldrarna som är svensk medborgare. Det spelar inte heller någon roll om
Är föräldrarna ogifta och det endast är barnets far som är svensk medborgare måste faderskapet vara rättsligen fastställt för att Skatteverket ska kunna registrera ett svenskt medborgarskap för barnet.
En kvinna kan anses vara förälder till ett barn som föds av hennes maka, registrerade partner eller kvinnliga sambo (1 kap. 9 § första stycket FB). De bestämmelser i 1 § MedbL som gäller för barnets far ska på motsvarande sätt gälla för henne. Hennes föräldraskap måste fastställas även om hon är gift med eller registrerad partner med barnets mor (1 kap. 9 § andra stycket FB).
För barn som är födda utomlands och behöver ett svenskt pass är det normalt den myndighet som utfärdar pass som bedömer om barnet har förvärvat en förälders svenska medborgarskap. Även Skatteverket kan göra en sådan bedömning när barnet anmäler flyttning till Sverige.
Före den 1 april 2015 förvärvade inte barn som fötts utomlands av en utländsk mor faderns svenska medborgarskap om föräldrarna inte var gifta med varandra. Barnet kunde då förvärva svenskt medborgarskap genom att den svenske fadern och den utländska modern ingick äktenskap med varandra. Barnet kunde också förvärva svenskt medborgarskap genom en anmälan till Migrationsverket av fadern (45 §§ MedbL tidigare lydelse).
Barn under 12 år som adopteras av en svensk medborgare förvärvar svenskt medborgarskap vid adoptionen. Detta avser alla adoptionsbeslut som gäller i Sverige (4 § MedbL).
Det svenska medborgarskapet gäller från adoptionsbeslutet. Detta gäller även i de fall då Myndigheten för Familjerätt och Föräldraskapsstöd (MFoF) har godkänt en utländsk adoption för att den ska bli gällande här i Sverige.
Regeln om förvärv av svenskt medborgarskap genom en adoption gäller även när en svensk medborgare adopterar sin utländske makes, makas eller partners barn.
Barn över 12 år som adopteras av en svensk medborgare har möjlighet att förvärva svenskt medborgarskap efter ansökan hos Migrationsverket.
Under vissa förutsättningar kan ett svenskt medborgarskap förvärvas genom en anmälan till Migrationsverket eller länsstyrelsen (6–10 §§ MedbL och 18–19 §§ MedbL). De situationer då detta är aktuellt är följande:
Utomnordiska medborgare ska anmäla till Migrationsverket medan medborgare i Danmark, Finland, Island eller Norge ska anmäla till länsstyrelsen i det län där personen är folkbokförd (22 MedbL).
Det svenska medborgarskapet gäller från dagen då anmälan kom in till Migrationsverket eller länsstyrelsen. Detta gäller även om beslutet överklagats till en migrationsdomstol eller till Migrationsöverdomstolen.
Migrationsverket och länsstyrelsen underrättar Skatteverket om beslutet.
Ett statslöst barn som är fött i Sverige kan förvärva svenskt medborgarskap genom en anmälan av barnets vårdnadshavare. Det krävs då att barnet har hemvist här och permanent uppehållstillstånd. Anmälan måste göras innan barnet fyllt 18 år (6 § MedbL).
Ett statslöst barn som har flyttat till Sverige kan förvärva svenskt medborgarskap genom en anmälan av vårdnadshavaren. Förutsättningarna är att barnet har permanent uppehållstillstånd och hemvist i Sverige sedan två år. Samtycke krävs av barn som har fyllt 12 år. Anmälan måste göras innan barnet fyllt 18 år (7 § MedbL).
En statslös person som är 18 år men som inte har fyllt 21 år kan förvärva svenskt medborgarskap genom anmälan, förutsatt att personen har permanent uppehållstillstånd och hemvist i Sverige sedan 15 års ålder (8 § MedbL).
Bestämmelserna finns för att underlätta förvärv av svenskt medborgarskap för barn som sedan födelsen är statslösa. När medborgarskapet för ett barns föräldrar är oklart och Skatteverket därför inte kan fastställa om barnet är statslöst eller inte omfattas barnet i stället av de bestämmelser i medborgarskapslagen som rör barn med utländskt medborgarskap.
Ett utländskt barn kan förvärva svenskt medborgarskap genom en anmälan av vårdnadshavaren. Förutsättningarna är att barnet har permanent uppehållstillstånd och har hemvist i Sverige sedan tre år. Samtycke krävs av barn som har fyllt 12 år. Anmälan måste göras innan barnet har fyllt 18 år (7 § MedbL).
En person som har fyllt 18 år men inte 21 år kan förvärva svenskt medborgarskap genom anmälan förutsatt att personen har permanent uppehållstillstånd och hemvist i Sverige sedan 13 års ålder (8 § MedbL).
Reglerna i 7 och 8 §§ MedbL gäller också för de utländska adoptivbarn som inte får svenskt medborgarskap i samband med adoptionen eller på annat sätt.
En person som vid födseln eller på annat sätt har blivit svensk medborgare och sedan har förlorat eller befriats från sitt svenska medborgarskap kan under vissa förutsättningar få tillbaka (återvinna) svenskt medborgarskap genom en anmälan (9 § MedbL). Förutsättningarna är följande:
För en nordisk medborgare ställs andra krav för återvinning av svenskt medborgarskap.
Medborgare i Danmark, Finland, Island och Norge har möjlighet att bli svenska medborgare genom en anmälan hos länsstyrelsen. Det krävs då enligt 18 § MedbL att personen
En nordisk medborgare som tidigare har haft svenskt medborgarskap kan få tillbaka (återvinna) det genom en anmälan till länsstyrelsen så snart han eller hon bosätter sig i Sverige (19 § MedbL). Av 3 § MedF framgår vilka länsstyrelser som prövar anmälan från nordiska medborgare.
När en person blir svensk medborgare efter anmälan blir dennes barn, som är bosatta här i Sverige, under vissa förutsättningar svenska medborgare som s.k. bipersoner (10 § MedbL).
Förutsättningarna för förvärv som biperson är följande:
Migrationsverket eller länsstyrelsen underrättar Skatteverket om de barn som enligt handlingarna i deras ärenden kan bedömas ha blivit svenska medborgare som bipersoner (9 § MedbF). Barnen förvärvar inte svenskt medborgarskap genom beslut hos de nämnda myndigheterna utan uppgifterna i underrättelsen är endast vägledande för Skatteverket. Skatteverket gör en kontroll av uppgifterna i folkbokföringen om barn och vårdnad samt bosättning. Efter denna kontroll kan Skatteverket eventuellt registrera ett svenskt medborgarskap för barnet.
Svenskt medborgarskap kan förvärvas efter ansökan, s.k. naturalisation. Med naturalisation menas att beslutsmyndigheten gör en fri prövning om sökanden uppfyller vissa villkor, bl.a. att han eller hon har styrkt sin identitet, har fyllt 18 år och har hemvist i Sverige (11 § MedbL).
Migrationsverket är beslutsmyndighet för ansökan om svenskt medborgarskap (22 § MedbL). En folkbokförd person ska därför även lämna in en sådan ansökan till Migrationsverket (5 § MedbF).
Migrationsverket ska snarast skicka en underrättelse om naturalisationsbeslutet till Skatteverket. I ett överklagat ärende lämnas underrättelsen i stället av en migrationsdomstol eller Migrationsöverdomstolen (9 § MedbF).
Vid förvärv av svenskt medborgarskap genom naturalisation gäller medborgarskapet från beslutsdagen.
När Migrationsverket fattar ett beslut om förvärv av svenskt medborgarskap efter ansökan kan myndigheten även bestämma om sökandens ogifta barn under 18 år förvärvar svenskt medborgarskap (13 § MedbL). Om Migrationsverket fattar ett sådant beslut ska det framgå av underrättelsen om medborgarskapet. Bestämmelserna om förvärv som s.k. biperson i 10 § MedbL gäller inte när föräldrar blir svenska medborgare genom ansökan.
Ett barn till utländska föräldrar som föds efter det att en ansökan har lämnats till Migrationsverket omfattas inte per automatik av beslutet utan föräldrarna måste komplettera ansökan med uppgifter om barnets födelse. Om föräldrarna inte kompletterar sin ansökan måste de göra en ny ansökan för barnet.