OBS: Detta är utgåva 2023.5. Visa senaste utgåvan.
En person kan byta till sin makes efternamn eller till ett dubbelt efternamn som är bildat av personens befintliga efternamn och makens efternamn.
När ett äktenskap ingås behåller vardera maken sitt efternamn. För att uppnå namngemenskap måste en eller båda makarna ansöka om ett namnbyte (prop. 2015/16:180 s. 101). Bytet behöver inte innebära att makarna får fullständig namngemenskap. Exempelvis kan den ena maken ansöka om dubbelt efternamn utan att den andra maken gör det.
Reglerna om byte till en makes efternamn i 12 § PNL gäller både makar och registrerade partner (3 kap. 1 § lagen [1994:1117] om registrerat partnerskap och 2 § lagen [2009:260] om upphävande av lagen [1994:1117] om registrerat partnerskap).
Makar kan få namngemenskap genom att den ena eller båda makarna ansöker om byte av efternamn vid vigseln eller när som helst under äktenskapet. Det behövs inget samtycke från den andra maken.
Ansökan kan göras flera gånger och är avgiftsfri. Den som har bytt efternamn med stöd av 12 § PNL kan därmed när som helst under äktenskapet ansöka om ett nytt byte enligt 12 § eller enligt någon annan bestämmelse i personnamnlagen.
Om ansökan kommer in till Skatteverket senast samma dag som vigseln äger rum förvärvas namnet redan från vigseldagen. Om ansökan kommer in senare förvärvas namnet från registreringsdagen (35 § PNL).
Makar kan få namngemenskap i äktenskapet genom att
En av makarna kan byta sitt efternamn till den andra makens efternamn (12 § första stycket PNL). Det kan vara ett enkelt eller ett dubbelt efternamn. Makarna bär därefter ett gemensamt efternamn.
Den andra maken måste bära det efternamn som bytet avser. Det får inte vara ett efternamn som maken tidigare har burit men inte längre bär (prop. 2015/16:180 s. 101). Om maken bär namnet som ett mellannamn måste det först förvärvas som (omvandlas till) ett efternamn.
Det saknar betydelse hur den andra maken har förvärvat sitt efternamn. Det är till exempel inget hinder att maken har fått efternamnet i ett tidigare äktenskap.
En man ville byta sitt efternamn till en del av sin makas dubbla efternamn. Domstolen konstaterar att det inte finns någon uttrycklig bestämmelse i PNL där det framgår att en make får byta sitt efternamn till en del av den andra makens dubbla efternamn. Eftersom PNL är uttömmande saknas det därför skäl att bevilja mannen namnbyte (KRNS 2019-06-11, mål nr 1884-19).
Anna Rosén Söderlund (dubbelt efternamn) och Henrik Ottosson är gifta med varandra. Henrik vill byta till makans dubbla efternamn Rosén Söderlund.
Henrik kan när som helst under äktenskapet byta till det efternamn som makan bär, d.v.s. Rosén Söderlund.
Göran Oxe bär sitt efternamn från ett tidigare äktenskap. Göran bar tidigare efternamnet Månsson, som är det efternamn hans föräldrar bär. Han ska nu gifta om sig med Hans Andersson.
Hans kan byta till efternamnet Oxe (12 § första stycket PNL). Det är inget hinder att Göran har fått efternamnet genom ett tidigare äktenskap.
Paret kan inte förvärva det dubbla efternamnet Månsson Andersson eftersom Göran inte bär efternamnet Månsson. Däremot skulle Göran först kunna byta efternamn från Oxe till Månsson enligt 9 § PNL (byte till ett efternamn som hans föräldrar bär). Därefter kan Hans och Göran byta efternamn till det gemensamma dubbla efternamnet Månsson Andersson (12 § andra stycket PNL).
Johan och Nadia behöll sina efternamn vid vigseln. Johan har därefter bytt till sin pappas efternamn Sveg. Nadia byter under äktenskapet till det nybildade efternamnet Fjärilsvinge.
Johan kan när som helst under äktenskapet byta till det efternamn som makan bär, Fjärilsvinge. Det saknar betydelse att Johan redan har gjort ett byte av efternamn under äktenskapet eller att Nadia har bytt till ett nybildat efternamn, ett så kallat administrativt förvärv.
En make kan byta efternamn till ett dubbelt efternamn som är bildat av det efternamn som maken själv bär och det efternamn som den andra maken bär (12 § andra stycket PNL). Makarna kan också byta till varandras efternamn som ett gemensamt dubbelt efternamn.
Det är inte tillåtet att bilda ett dubbelt efternamn som består av fler än två namn. Om den som byter efternamn redan har ett dubbelt efternamn måste hen välja vilket av de två namnen i det dubbla efternamnet som ska ingå i det nya dubbla efternamnet. Om även den andra maken har ett dubbelt efternamn, kan endast ett av namnen i det dubbla efternamn ingå i det nya dubbla efternamnet. En make kan därför inte byta till ett efternamn som exempelvis består av både det nuvarande efternamnet och hela den andra makens dubbla efternamn, eftersom det nya namnet då skulle bestå av fler än två namn.
Stina Andersson gifter sig med Andreas Palm Johansson. Stina vill bära sitt efternamn Andersson i kombination med makens efternamn.
Eftersom Andreas efternamn är ett dubbelt efternamn måste Stina välja vilket av de två namnen i Andreas dubbla efternamn som ska ingå i hennes dubbla efternamn. Om hela namnkombinationen skulle ingå i Stinas efternamn innebär det att hon får mer än två namn i efternamnet, vilket inte är tillåtet (20 § andra stycket PNL). Stina kan byta till Andersson Palm eller Andersson Johansson och omvänt, med eller utan bindestreck.
Peter Sjöström och Frida Strand har ingått äktenskap. Makarna vill ha ett dubbelt efternamn i äktenskapet.
Makarna kan välja att byta till ett gemensamt dubbelt efternamn, d.v.s. att både Peter och Frida byter efternamn till antingen Sjöström Strand eller Strand Sjöström. Det är även möjligt för makarna att byta till var sitt dubbelt efternamn med olika ordningsföljd, exempelvis att Peter byter till Sjöström Strand och Frida byter till Strand Sjöström. För samtliga namnkombinationer gäller att det dubbla efternamnet kan förvärvas med eller utan bindestreck.
En efterlevande make kan byta till den avlidna makens efternamn (12 § tredje stycket PNL). Det kan vara ett enkelt eller ett dubbelt efternamn. Den efterlevande maken kan också byta till ett dubbelt efternamn som består av det egna efternamnet och den avlidna makens efternamn. Den efterlevande maken måste inte ha burit namnet under äktenskapet. En förutsättning är dock att den avlidna maken bar namnet vid sin död (prop. 2015/16:180 s. 102).
För att byta till en avliden makes efternamn måste den som ansöker om bytet vara änka eller änkling vid tidpunkten för ansökan. Den sökande kan alltså inte ha ingått ett nytt äktenskap.
Stina Blad är änka efter Sven Gran. De har ett gemensamt barn, Lisa Gran. Stina vill ha den avlidna makens efternamn Gran som del i ett dubbelt efternamn (Blad Gran) för att visa namngemenskap med dottern Lisa. Stina har inte burit efternamnet Gran tidigare.
Stinas ansökan om byte till det dubbla efternamnet Blad Gran kan godtas enligt 12 § andra och tredje stycket PNL.