OBS: Detta är utgåva 2021.8. Visa senaste utgåvan.
En stiftelse kan välja att använda olika normgivning när stiftelsen ska upprätta sin årsredovisning. Valmöjligheterna beror på om stiftelsen är ett mindre eller större företag samt om stiftelsen frivilligt väljer att tillämpa de internationella redovisningsreglerna.
Du får här veta de viktigaste principerna i respektive regelverk och du behöver läsa regelverken för en fullständig bild. Läs om hur en stiftelse ska avsluta sin löpande bokföring.
En stiftelse som är bokföringsskyldig enligt 2 kap. 3 § BFL ska alltid avsluta den löpande bokföringen för räkenskapsåret med en årsredovisning (6 kap. 1 § BFL). Vilken normgivning som stiftelsen kan använda vid upprättandet av årsredovisningen beror på stiftelsens storlek.
Tabellen nedan visar schematiskt vilken normgivning som en stiftelse kan använda.
Årsredovisning upprättad enligt BFNAR 2016:10 (K2) |
Årsredovisning upprättad enligt BFNAR 2012:1 (K3) |
Årsredovisning upprättad enligt BFNAR 2012:3 (RFR2)(K4) |
|
Mindre företag |
X |
X |
|
Större företag |
X |
||
Företag som tillämpar internationell normgivning med stöd av 7 kap. 33 § ÅRL |
X |
En stiftelse som är ett mindre företag enligt 1 kap. 3 § ÅRL kan upprätta årsredovisningen enligt två alternativa regelverk. Stiftelsen kan antingen välja att tillämpa reglerna i BFNAR 2012:1 Årsredovisning och koncernredovisning (K3) eller BFNAR 2016:10 Årsredovisning i mindre företag (K2). Om stiftelsen är moderföretag i en koncern kan stiftelsen även använda de internationella redovisningsreglerna.
Huvudregelverket vid upprättande av årsredovisning är det allmänna rådet BFNAR 2012:1 Årsredovisning och koncernredovisning. Det allmänna rådet ska tillämpas i sin helhet (BFNAR 2012:1 punkt 1.4). Det allmänna rådet utgår från regler för koncernredovisning, men har i vissa fall särskilda regler för den juridiska personen.
Det är endast stiftelser som är ett mindre företag enligt 1 kap. 3 § ÅRL som får tillämpa det allmänna rådet BFNAR 2016:10 Årsredovisning i mindre företag (K2) när de ska upprätta sin årsredovisning. För att få använda det allmänna rådet måste stiftelsen vara ett mindre företag. Stiftelsen får inte vara ett moderföretag i en större koncern. Den får inte heller vara moderföretag i en mindre koncern som upprättar en koncernredovisning. (BFNAR 2016:10 punkt 1.1). Det allmänna rådet ska tillämpas i sin helhet (BFNAR 2016:10 punkt 1.4)
En stiftelse ska tillämpa det allmänna rådet BFNAR 2012:1 Årsredovisning och koncernredovisning (K3) när den ska upprätta sin årsredovisning (BFNAR 2012:1 punkt 1.3). Regeln gäller stiftelser som uppfyller ett av nedanstående kriterier:
stiftelsen är ett moderföretag i en större koncern.
Det allmänna rådet ska tillämpas i sin helhet (BFNAR 2012:1 punkt 1.4). Rådet är huvudregelverk när stiftelsen ska upprätta sin årsredovisning. Det allmänna rådet utgår från regler för koncernredovisning, men har i vissa fall särskilda regler för den juridiska personen.
Om stiftelsen är moderföretag i en koncern kan stiftelsen också använda internationella redovisningsregler, se nedan.
Stiftelser omfattas inte av IAS-förordningen. Om stiftelsen är moderbolag i en koncern kan företaget – med stöd av 7 kap. 33 § ÅRL – frivilligt välja att tillämpa de internationella redovisningsreglerna IFRS/IAS när koncernredovisningen upprättas.
En stiftelse som valt att upprätta en koncernredovisning med tillämpning av internationella redovisningsregler ska även upprätta en årsredovisning i den juridiska personen, i enlighet med internationella redovisningsregler, så länge detta inte begränsas av ÅRL. Stiftelsen ska då tillämpa RFR 2 Redovisning för juridiska personer (BFNAR 2012:3 Tillämpning av rekommendationer från Rådet för finansiell rapportering punkt 2).
Årsredovisningen ska offentliggöras genom att stiftelsen lämnar in bestyrkta kopior av årsredovisningen och revisionsberättelsen för det förflutna räkenskapsåret till registreringsmyndigheten, inom sex månader efter räkenskapsårets utgång (8 kap. 3 § ÅRL). Registreringsmyndighet för stiftelser är den tillsynsmyndighet som följer av 9 kap. 1 § SL, d.v.s. den länsstyrelse som är tillsynsmyndighet i det län där stiftelsens styrelse har sitt säte, eller om säte inte är bestämt, där förvaltningen huvudsakligen utövas.
Kollektivavtalsstiftelser samt stiftelser som avses i 9 kap. 10 § första stycket SL ska hålla bestyrkta kopior tillgängliga för alla som är intresserade, senast från sex månader efter räkenskapsårets utgång.
Stiftelser som får använda sina tillgångar uteslutande till förmån för medlemmar i en viss eller vissa släkter och som är bokföringsskyldiga endast på grund av att tillgångarna överstiger en och en halv miljoner kronor enligt 2 kap. 3 § första stycket BFL behöver inte upprätta årsredovisning. Dessa stiftelser ska i stället avsluta den löpande bokföringen med ett årsbokslut (6 kap. 1 och 3 §§ BFL). När stiftelsen upprättar årsbokslutet ska det allmänna rådet BFNAR 2017:3 Årsbokslut tillämpas.
Stiftelsen kan dock frivilligt välja att upprätta en årsredovisning. När de upprättar årsredovisningen kan de då välja mellan att tillämpa BFNAR 2016:10 Årsredovisning i mindre företag (K2) och BFNAR 2012:1 Årsredovisning och koncernredovisning (K3).
Frivilligorganisationernas insamlingsråd (FRII) ger ut styrande riktlinjer för hur årsredovisningar ska upprättas. Riktlinjerna har till syfte att skapa enhetlighet i årsredovisningar från insamlingsorganisationer och publiceras på FRII:s webbplats.