OBS: Detta är utgåva 2023.5. Visa senaste utgåvan.
Modellavtalet omfattar skatter på inkomst och förmögenhet som tas ut i en avtalsslutande stat. Det ska göras en exemplifierande uppräkning av de skatter i respektive stat som omfattas. Några bestämmelser i avtalet omfattar alla typer av skatter. Skatter som införts efter avtalets ikraftträdande behandlas i en särskild punkt.
Avtalet är tillämpligt på både inkomst- och förmögenhetsskatt.
Bestämmelserna om förbud mot diskriminering, om informationsutbyte och om handräckning vid indrivning av skatter är tillämpliga på skatt av varje slag och beskaffenhet (artikel 24 punkt 6, artikel 26 punkt 1 respektive artikel 27 punkt 1).
Modellavtalet omfattar inte indirekta skatter som till exempel mervärdesskatt och energiskatt samt tullar och socialavgifter. Se även punkt 2 nedan angående offentligrättsliga avgifter.
Skatteverket har tagit ställning till om egenavgifter för social trygghet som betalas i Frankrike omfattas av skatteavtalet mellan Sverige och Frankrike och om de därmed kan avräknas mot svensk skatt. Det gäller prélévements sociaux eller contribution sociales i form av Contribution Sociale Généralisée (CSG), Contribution au Remboursement de la Dette Sociale (CRDS), Prélévement Social (PS), Contribution Additionelle och Prélévement de Solidarité.
I punkt 2 anges vad som avses med skatter på inkomst och förmögenhet. I punkt 3 i OECD:s kommentarer till artikeln sägs att sådana socialavgifter eller andra avgifter där ett direkt samband föreligger mellan avgiften och den förmån som utgår i det enskilda fallet inte omfattas av uttrycket ”taxes on the total amounts of wages of salaries paid by enterprises”.
I modellavtalet är uppräkningen av de skatter som omfattas av avtalet endast exemplifierande.
Eftersom skattesystemen hela tiden förändras måste det finnas möjlighet att tillämpa ett skatteavtal på nya skatter utan att hela avtalet behöver förhandlas om. I artikel 2 punkt 4 anges därför att avtalet är tillämpligt även på skatter som påförs efter undertecknandet av avtalet och som är av samma eller i huvudsak likartat slag (”identical or substantially similar”) som de som omfattades vid undertecknandet.
Högsta förvaltningsdomstolen har funnit att skatt enligt den numera upphävda lagen (1983:219) om tillfällig vinstskatt inte var av samma eller i huvudsak likartat slag som de skatter som räknas upp i skatteavtalen (RÅ 1986 ref. 74). Som skäl angavs att skatten inte togs ut på verksamhetsårets intäkter utan på vinstutdelning, skatten bara utgick tillfälligt, inte togs ut genom ett taxeringsförfarande och dessutom var specialdestinerad.
Särskild löneskatt är inte en skatt av sådant slag som omfattas av skatteavtalen (prop. 1990/91:54 s. 288). SINK och A-SINK omfattas av skatteavtal som undertecknats före dessa lagars ikraftträdande om den statliga och kommunala inkomstskatten respektive den tidigare bevillningsavgiften omfattas av avtalet.
Avkastningsskatten enligt AvPL omfattas av skatteavtal i de fall detta uttryckligen anges. Om den numera upphävda skatten på premiebetalningar för utländska försäkringar omfattas av skatteavtalet ska avkastningsskatten anses ha trätt i dess ställe. Avkastningsskatten omfattas av skatteavtal som undertecknats före 1991 oavsett om de innehåller en exemplifierande eller uttömmande uppräkning av vilka skatter som omfattas. Skatteavtalet ska också anses omfatta avkastningsskatten i de fall avtalet undertecknats fr.o.m. 1991 och de skatter som omfattas av detta inte är fullständigt uppräknade men inkomstskatt anges i en exemplifiering av vilka skatter som omfattas. Om avkastningsskatten omfattas av skatteavtal fördelas beskattningsrätten till schablonintäkten mellan länderna enligt artikeln som behandlar annan inkomst, artikel 21 i OECD:s modellavtal (Skatteverkets ställningstagande Omfattas avkastningsskatt av skatteavtal och vilken artikel ska i så fall tillämpas?).
Skatteverket anser att den inkomstskatt som personer med hemvist i Schweiz erlägger enligt reglerna för Besteuerung nach dem Aufwand omfattas av skatteavtalet med Schweiz.
Skatteverket anser att den irländska pålagan Income Levy är en sådan inkomstskatt som avses i artikel 2 i skatteavtalet med Irland. Den kan därmed avräknas med stöd av skatteavtalet. Från och med inkomståret 2011 har Income Levy ersatts av Universal Social Charge (USC). Skatteverket anser att även denna är en sådan inkomstskatt som avses i artikel 2 i skatteavtalet med Irland och som därmed kan avräknas med stöd av skatteavtalet.
Många svenska skatteavtal omfattar inte förmögenhetsskatt. Exempelvis nämns inte förmögenhetsskatten i artikel 2 punkt 1 i skatteavtalen med Estland (SFS 1993:1163), Lettland (SFS 1993:1164) och Litauen (SFS 1993:1274). Den omfattas därför inte av avtalen, trots att förmögenhetsskatt behandlas i andra artiklar i avtalen.
I de flesta svenska skatteavtal har uttrycket ”taxes on the total amounts of wages of salaries paid by enterprises” uteslutits för att det klart ska framgå att de svenska socialavgifterna inte omfattas. I skatteavtalet med Ukraina (SFS 1995:1339) används modellavtalets lydelse men i punkt I i protokollet till avtalet sägs att sociala avgifter inte omfattas av avtalet även om de ingår i företagens totala beräkning av löner och ersättningar.
I svenska skatteavtal är uppräkningen av vilka skatter som omfattas i regel uttömmande och anger alltså samtliga skatter som vid avtalets undertecknande omfattas av avtalet. Detta brukar uttryckas med frasen ”de för närvarande utgående skatter på vilka avtalet tillämpas är…”.