OBS: Detta är utgåva 2015.13. Visa senaste utgåvan.
Vinster på lotterier som anordnas inom EES ska inte tas upp till beskattning. Vissa tävlingsvinster ska tas upp. Här kan du vidare läsa om vad som avses med lotteri, och om gränsdragningen mellan lotteri och tävlingsvinst.
Läs även om reglerna om skattefrihet för lotterivinster och tävlingsvinster.
Vinster i svenska lotterier eller vid vinstdragning på svenska premieobligationer är skattefria. Skattefrihet gäller även vinster som kommer från ett lotteri anordnat i en annan stat inom EES-området eller från en utländsk premieobligation utställd i en sådan stat (8 kap. 3 § IL).
Om ett arrangemang betraktas som en pristävling där vinsten är en ersättning för deltagarens prestation inom ramen för sin tjänst är värdet på vinsten skattepliktig inkomst för vinnaren.
Med tjänst avses anställning, uppdrag och annan inkomstgivande verksamhet av varaktig eller tillfällig natur (10 kap. 1 § IL).
Skatteplikten förutsätter alltså att vinsten kan anses utgöra ersättning för en utförd – om än obetydlig – prestation. Det saknar betydelse om vinsten utgår i pengar eller annat. Smärre tävlingsvinster i annat än pengar är dock i vissa fall skattefria (se tävlingsvinst som undantas från beskattning).
Får vinnaren ta med make, sambo eller annan anhörig på en vinstresa som bekostas av tävlingsarrangören uppkommer också en indirekt förmån. Även denna förmån, d.v.s. värdet av den medföljandes resa, beskattas hos vinnaren.
Med lotteri avses en verksamhet där en eller flera deltagare, med eller utan insats, kan få en vinst till ett högre värde än vad var och en av de övriga deltagarna kan få.
Till lotteri räknas
Vid bedömning av om en verksamhet är ett lotteri ska hänsyn tas till verksamhetens allmänna karaktär och inte endast till den större eller mindre grad av slump som finns i det enskilda fallet(prop. 1993/94:182 s. 52–53).
Gränsdragningen mellan lotterivinst och inkomst av tjänst har behandlats i ett antal avgöranden av Högsta förvaltnings-domstolen.
I de fall spelet anordnats av ett företag och endast varit tillgängligt för de anställda har vinsterna ansetts utgöra tjänsteinkomst, oavsett slumpmomentet i spelet (jfr RÅ 1967 ref. 45 och RÅ 1986 ref. 44).
När ett TV-bolag har arrangerat och sänt ett spelprogram har vinster eller gager som betalats av TV-bolaget till deltagare i programmet ansetts som ersättning för medverkan i ett underhållsprogram och därmed bedömts som inkomst av tjänst (jfr RÅ 1989 not. 198 och RÅ 1991 not. 163).
Däremot har vinsten i en tävling, som var anordnad av en tidning och bestod i att lösa en i tidningen införd ordgåta, ansetts som lotterivinst och inte som skattepliktig tjänsteinkomst. I det fallet utsågs vinnaren genom lotteridragning bland en mängd rätta lösningar (RÅ 1961 Fi 1280).
I praxis har frågan om en vinst i en pristävling ska anses som skattepliktig inkomst av tjänst eller som lotterivinst ansetts bero på om tävlingen avslutats med ett slumpmoment eller ett prestationsmoment. Har tävlingen avslutats med ett prestations-moment har vinsten beskattats under inkomst av tjänst. Om den slutlige vinnaren däremot valts med slumpens hjälp har arrangemanget ansetts som ett lotteri oavsett om viss prestation föregått slumpmomentet.
Högsta förvaltningsdomstolen har i ett överklagat förhandsbesked ansett att vinst i spelet Bonuschansen, som sändes i TV 4:s program Stora Famnen, utgjorde vinst i svenskt lotteri och därmed inte skulle inkomstbeskattas. I det fallet hade Röda Korset anordnat ett lotteri där ett av fyra spel på lottsedeln slumpvis kunde leda till medverkan i spelet Bonuschansen som sändes i TV. Det var Röda Korset som erbjöd TV 4-sändningen av Bonuschansen. Deltagarna engagerades således inte av TV 4 och fick inte heller någon ersättning från det företaget. Vinst i Bonuschansen ansågs därmed inte som ersättning för deltagande i det av TV 4 direktsända underhållningsprogrammet. Med hänsyn till den allmänna karaktären hos det av Röda Korset anordnade lotteriet och den helt övervägande graden av slump som utmärkte detta ansåg Högsta förvaltningsdomstolen att vinst i lotteriet inte kunde ses som en ersättning för den förhållandevis ringa minnesprestationen som kunde ha betydelse i det första delspelet i Bonuschansen (RÅ 1995 ref. 100).
Pokerspel som anordnas för allmänheten är lotteri i lotterilagens mening. Vinster i lotterier som anordnas i Sverige eller inom övriga EU- eller EES-länder inkomstbeskattas inte. Eventuell beskattning av pokerspel sker i form av spel- och lotteriskatter för anordnaren.
Vinster i pokerspel och andra lotterier utanför EES beskattas som inkomst av kapital om vinsten överstiger 100 kr. Utgifter för att delta i lotterier är aldrig avdragsgilla.
Skatteverket anser att spel som tillhandahålls över Internet ska antas vara anordnade där den huvudsakliga verksamheten är förlagd för att organisera och styra spelet.
Skatteverket anser att den beskattningsbara vinsten vid pokerspel som anordnas över Internet kan vanligtvis bestämmas till årets överskott som har uppkommit vid spel hos respektive spelanordnare.
I samband med försäljningspristävlingar och liknande förekommer bl.a. premieringssystem, som innebär att deltagarna (försäljare m.fl.) får poängbevis, som varierar efter uppnått resultat. Bevisen berättigar innehavaren till uttag av varor.
Poängbevisets värde är skattepliktig intäkt för mottagaren. Skatteplikten inträder när mottagaren får bevisen. Förmånens värde för mottagaren bör enligt Skatteverkets allmänna råd om vissa förmåner motsvara bevisets marknadsvärde (SKV A 2014:33).
En tävlingsvinst är skattefri om den
Som tävlingsvinst räknas t.ex. vinst i idrottstävlingar och andra tävlingar som avser någon form av prestation, dock inte tävlingar som anordnas av den egna arbetsgivaren.
Sedvanliga priser i form av medaljer, plaketter, bägare, pokaler etc. räknas som minnesföremål som är skattefria oavsett värde.
Tävlingsvinster i form av bruksföremål, presentkort (som inte kan lösas in mot kontanter) eller resa etc. är skattefria upp till angivet belopp. Beloppsgränsen ska bedömas vid varje vinsttillfälle för sig och inte med hänsyn till sammanlagda värdet under året (SkU 1989/90:30 s. 78). Beloppet är ett gränsbelopp, vilket innebär att vinster med ett värde som överstiger 1 300 kr blir beskattade i sin helhet.