OBS: Detta är utgåva 2021.8. Visa senaste utgåvan.
En anställd som fritt kan disponera arbetsgivarens egendom ska i vissa fall beskattas för möjligheten att använda egendomen för privat bruk. Det är alltså dispositionsrätten som beskattas, och inte hur egendomen faktiskt utnyttjas.
Samma beskattningsgrunder som finns för fritidshus och båt kan även tillämpas för andra tillgångar som kan användas för privatbruk. Givetvis finns det omständigheter som skiljer mellan användning av båt och andra egendomar som innebär att tillämpningen måste anpassas till situationen.
Beskattning enligt dispositionsrätten ska främst användas för tillgångar som lämpar sig för privat bruk men kan även ha betydelse för beskattningen av andra former av förmåner.
Vid värderingen bör även här de inskränkningar som beror på verksamheten reducera förmånsvärdet. Förmånsvärdet ska bedömas vara skäligt med hänsyn till både den privata nyttandemöjligheten och egendomens anskaffningsvärde, ålder och skick.
Skillnad görs om den anställda har en inskränkt eller en oinskränkt dispositionsrätt till egendomen. Det vill säga används egendomen i arbetsgivarens verksamhet i betydande omfattning eller finns det andra inskränkningar.
Vid beskattning av förmåner med anledning av dispositionsrätt ska värderingen ske till skäligt belopp med hänsyn till egendomens art och skick.
Om arbetsgivaren bekostat drivmedel för en fritidsbåt, motorcykel eller annat transportmedel som den anställda förmånsbeskattas för ska värdering ske till marknadsvärdet. Någon uppräkning av marknadsvärdet till 120 % som vid bilförmån ska inte göras.
Med tung lastbil menas enligt lag (2001:559) om vägtrafikdefinitioner en lastbil med en totalvikt över 3,5 ton. De situationer där det främst blir aktuellt att beskatta värdet av dispositionsrätt till en tung lastbil är för husbilar som är registrerade som tunga lastbilar samt för s.k. pickuper som är registrerade som tunga lastbilar. Skatteverket bedömer att en pickup som är registrerad som tung lastbil typiskt sett har ett betydande privat användningsområde. Denna typ av fordon har nämligen prestanda, utrymmen, komfort, vägegenskaper och inredning m.m. som är jämförbara med större terränggående personbilar och liknande pickuper som är registrerade som lätta lastbilar, d.v.s. med en totalvikt på högst 3,5 ton.
Förmånen ska i sådana fall värderas till marknadsvärdet. Förmånsbeskattning kan undvikas om en godtagbar körjournal visar att lastbilen inte har använts privat. När det gäller förmån av tung lastbil finns inte någon motsvarande frigräns för ringa användning som för bilförmån. Detta innebär att beskattning av privata resor bör ske även om antalet understiger ringa omfattning. Hur förmånen värderas beror på om lastbilen får användas bara vid enstaka tillfällen eller om den anställda under en längre period själv kan bestämma när hen vill använda den privat. Bedömning ska göras i varje enskilt fall om dispositionsrätten är inskränkt eller oinskränkt. Husbil som klassas som personbil eller lätt lastbil beskattas enligt bilförmånsreglerna.
Ett företag äger en husbil som är tung lastbil. Cemille, som är anställd på företaget, får en helg disponera husbilen för privat bruk. Den körs sammanlagt 40 mil på tre dagar. Detta är tillräckligt för att beskattning av förmånen ska ske.
Förmånsvärdet beräknas till vad det hade kostat Cemille att själv hyra en motsvarande husbil samma tidsperiod.
En anställd som får använda arbetsgivarens motorcykel för privat bruk ska beskattas för denna förmån. Det finns två metoder för värdering av förmånen. Hur förmånen värderas beror på om motorcykeln får användas bara vid enstaka tillfällen eller om den anställda under en längre period själv kan bestämma när hen vill använda den.
Om en anställd får lov att privat använda arbetsgivarens motorcykel vid ett enstaka tillfälle, t.ex. under en helg eller en semestervecka, värderas förmånen till vad det hade kostat den anställda att själv hyra en motsvarande motorcykel vid detta tillfälle. Om flera sådana enstaka tillfällen finns under året görs en värdering för varje tillfälle och redovisningen görs i arbetsgivardeklarationen för respektive period. Värderingen bör så långt det går grundas på en jämförelse med prisnivå för en motorcykel av motsvarande modell och skick hos lokala uthyrare. Detta gäller normalt vanliga anställda utan ägarintresse.
Anna är anställd som reparatör vid en verkstad. På semestern får hon använda företagets motorcykel under en vecka. Motorcykeln är av mellanprisklass. Anna betalar själv bensinen. Om hon hade hyrt en motsvarande motorcykel av en uthyrare hade det beräknats kosta 4 000 kr. Förmånen att använda arbetsgivarens motorcykel ska därför värderas till 4 000 kr.
En anställd som fritt kan disponera företagets motorcykel för privat bruk bör beskattas för var det hade kostat den anställda att själv hyra eller leasa en motsvarande motorcykel på årsbasis. Fortlöpande möjlighet att använda företagets motorcykel gäller normalt en anställd som är företagsledare eller närstående, men kan även gälla en vanlig anställd som t.ex. disponerar en motorcykel för tjänstebruk.
Här bedöms i första hand om den anställda har haft möjlighet att själv avgöra när motorcykeln ska användas privat. Det är alltså inte omfattningen av den faktiska användningen som är avgörande för om det ska ske en beskattning eller hur värderingen ska göras. Om den faktiska användningen är utredd och fastställd bör denna omständighet vägas in vid värderingen, men den är inte avgörande för beskattningen.
Om modellen på grund av verksamhetens krav skiljer sig från vad som normalt anskaffas för privatkörning kan detta vara en inskränkning som talar för ett lägre förmånsvärde.
Om motorcykeln regelbundet används i verksamheten talar detta för att det finns inskränkningar i möjligheterna att använda den privat. Detta gäller särskilt om det även är andra personer än den anställda i fråga som använder motorcykeln, och i synnerhet om den då används på den anställdas lediga tid.
När det gäller förmån av motorcykel så finns inte någon motsvarande frigräns för ringa användning som för bilförmån, utan allt privat nyttjande eller möjligheten till användning kan motivera beskattning.
Att ställa av en motorcykel innebär att den inte får köras och att ägaren inte behöver betala trafikförsäkring eller fordonsskatt. Motorcyklar är normalt avställda under vinterhalvåret, när de ändå inte lämpligen kan köras. Avställning över vintern har därför normalt ingen påverkan på en värdering på årsbasis. En avställning under en del av sommarhalvåret styrker visserligen att motorcykeln inte har använts då, men det behöver inte innebära någon större inskränkning i möjligheten att nyttja motorcykeln eftersom det går snabbt och enkelt att ställa på den igen via telefon. Om motorcykeln har varit avställd hela året bör dock förmånsbeskattning inte komma i fråga.
Om motorcykeln under hela eller del av året förvaras i anslutning till den anställdes bostad så innebär detta normalt att den enkelt kan användas privat, vilket kan tala för att värdet av dispositionsrätten är högt.
Behörigheterna är A1 för att köra lätt motorcykel respektive A för tung motorcykel. En majoritet av befolkningen över 18 år saknar sådan behörighet, dvs. många som har dispositionsrätt kan sakna behörighet att köra motorcykel och dispositionsrätten får då normalt anses sakna värde. Beskattning kan i vissa fall aktualiseras även om den anställde saknar behörighet, t.ex. om närstående personer i samma hushåll har behörighet eller det kan antas utifrån omständigheterna i övrigt att privatkörning förekommit.
Om den anställda privat äger en motorcykel av liknande modell kan detta tala för att värdet av förmånen är lägre än det annars skulle vara.
Om den anställda är långvarigt sjuk eller har en funktionsnedsättning som i praktiken gör körning omöjlig, anses ingen beskattningsbar förmån finnas. Detta förutsätter att ingen annan närstående person kan förväntas använda motorcykeln.
Om motorcykeln i första hand är anskaffad för en anställds privata bruk bör beräkningen av förmånsvärdet för året utgå från vad det hade kostat den anställda att hyra eller leasa en motsvarande motorcykel på årsbasis.
Om motorcykeln främst används under sommarhalvåret kan arbetsgivaren redovisa årets beräknade förmånsvärde fördelat under motsvarande period, t.ex. under månaderna april – september. Arbetsgivaren kan som alternativ redovisa ett förmånsvärde varje månad redan från januari, t.ex. om förmånsvärdet grundas på en månatlig leasingavgift.
En motorcykel är ofta disponibel för privatkörning på kvällar, helger och semestrar även om den är anskaffad för verksamheten, t.ex. för transporter eller annat syfte som har inneburit inskränkningar i möjligheten att använda den privat. För att beräkna förmånsvärdet bör det fastställas hur många veckor dispositionsrätten ska anses motsvara. Man får då göra en samlad bedömning av omständigheterna i fallet. Om motorcykeln fortlöpande används i verksamheten, men har varit disponibel under semester och helger, kan fyra veckor vara en utgångspunkt för bedömningen. Om motorcykeln frekvent används för arbetsresor talar det för större dispositionsmöjlighet och eventuellt värdering för en längre tid. Likaså om användningen i verksamheten är mer sporadisk eller tillfälligt förekommande bör antalet veckor ökas.
Värderingen görs sedan med utgångspunkt i vad det hade kostat den anställda att själv hyra en motsvarande motorcykel under aktuellt antal veckor. I de fall det handlar om fler än fyra veckor bör viss rabatt avräknas, normalt upp till ca 30 procent om det handlar om längre perioder, t.ex. hela sommarsäsongen.
En bedömning måste göras i varje enskilt fall om det beräknade värdet är rimligt med hänsyn till motorcykelns värde och skick.
Om arbetsgivaren bekostar drivmedel för privatkörning ska värdet av detta läggas till.
Bengt äger ett aktiebolag som bedriver konsultverksamhet. Bolaget leasar en motorcykel under tre år. Första månaden är leasingavgiften 38 000 kr och sedan är leasingavgiften 2 000 kr per månad, d.v.s. totalt 108 000 kr under tre år. Motorcykeln är avställd oktober–mars och används övrig tid av Bengt främst för arbetsresor och annan privatkörning, men han använder den även för egna tjänsteresor några få dagar varje sommar.
Bengt ska beskattas för fullt förmånsvärde eftersom motorcykeln inte är motiverad av bolagets verksamhet och hans få tjänsteresor inte utgör någon inskränkning i möjligheten att använda motorcykeln privat. Det årliga förmånsvärdet bör beräknas till 108 000 / 3 = 36 000 kr med tillägg för bolagets driftskostnader inklusive det drivmedel som avser privatkörningen.
Cajsa äger ett aktiebolag som bedriver budverksamhet. Både budbilar och en motorcykel används fortlöpande i verksamheten, både av Cajsa och av andra anställda. Bolaget betalar allt drivmedel för motorcykel. Motorcykeln förvaras normalt i företagets garage, men har under sommarhalvåret som regel varit disponibel för Cajsa för körning under kvällar, helger och semester. De har inte fört någon körjournal. Cajsa äger ingen motorcykel privat. Att hyra en motsvarande motorcykel beräknas kosta 4 000 kr per vecka.
I detta fall används motorcykeln fortlöpande i verksamheten och det finns reella inskränkningar i möjligheten att disponera den. Förmånen värderas därför till vad det hade kostat Cajsa att själv hyra och köra en motsvarande motorcykel under fyra veckor, d.v.s. 4 x 4 000 kr = 16 000 kr med tillägg för en beräknad privat drivmedelskostnad.
När en anställd får använda arbetsgivarens cykel privat är det en skattepliktig förmån, och arbetsgivaren ska göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter för förmånen.
Om cykeln går att hyra eller leasa privat kan värdet baseras på en sådan privat leasingkostnad. Hyresmarknaden för cyklar är dock begränsad för privatpersoner. Många arbetsgivare leasar i dag cyklar till sina anställda, men förmånsvärdet bör vara detsamma oavsett om arbetsgivaren äger eller leasar cykeln. Arbetsgivarens leasingkostnad överstiger ofta kostnaden för en privatperson att äga en motsvarande cykel. Då är det mer lämpligt att värdet beräknas på en uppskattad värdeminskning på cykeln baserat på beräknad livslängd och kostnader för eventuell service och reparationer samt en kapitalkostnad. Kapitalkostnaden beräknas till inköpspriset multiplicerat med statslåneräntan vid utgången av november året före beskattningsåret plus en procentenhet, f.n. (november2020) - 0,10 + 1,0 = 0, 90 procent.
Elcyklar är ofta dyrare än vanliga cyklar. Förmånsvärdet bör beräknas på samma sätt förutom att den beräknade värdeminskningen även bör inkludera batteriet. Batteriet har normalt kortare livslängd än cykeln och behöver bytas ut, och därför bör en högre värdeminskning användas för elcyklar. Normalt bör en årlig värdeminskning som motsvarar 20 procent av cykelns marknadsvärde inklusive batteri kunna användas för elcyklar.
Observera att ett bruttolöneavdrag för cykeln inte minskar det skattepliktiga förmånsvärdet. Om den anställda däremot betalar för cykeln av sin nettolön reducerar det förmånsvärdet.
Om arbetsgivaren ger en cykel i gåva till en anställd ska förmånsvärdet motsvara marknadsvärdet på cykeln vid gåvotidpunkten.
Nedan visas ett par exempel hur beräkningen kan göras. Det finns dock ingen fastställd schablon för cykelförmån utan arbetsgivaren måste anpassa beräkningen efter de egna förhållandena.
En anställd får använda arbetsgivarens cykel som kostar 5 000 kr på marknaden och beräknas hålla i 6 år. Arbetsgivaren bekostar service och reparationer för 300 kronor under året.
Beräkning av förmånen:
Värdeminskning (5 000/6) |
833 kr |
Tillbehör, service, reparationer |
300 kr |
Kapitalkostnad (5 000 x 0,90 %) |
45 kr |
Förmånsvärde för ett år |
= 1 178 kr |
Samma beräkning bör göras även om arbetsgivaren har leasat cykeln till en högre kostnad. Om viss service ingår i en fast leasingkostnad ska ett motsvarande belopp läggas till vid beräkningen.
En anställd får använda arbetsgivarens elcykel som på marknaden kostar 15 000 kr inklusive batteri. Cykeln beräknas hålla i 6 år medan batteriet behöver bytas vartannat år. Arbetsgivaren bekostar service och reparationer under året med 600 kr.
Beräkning av förmånen:
Värdeminskning för cykel och batteri (15 000 x 20 %) |
3 000 kr |
Tillbehör, service, reparationer |
600 kr |
Kapitalkostnad (15 000 x 0,90 %) |
135 kr |
Förmånsvärde för ett år |
= 3 735 kr |
I värdeminskningen ska även ingå utgifter för byte av batteri. Om viss service ingår i en fast leasingkostnad som arbetsgivaren betalar ska ett motsvarande belopp läggas till vid beräkningen.
Förmån av husvagn värderas till marknadsvärdet. Förmånsvärdet beräknas till vad det hade kostat den anställda att själv hyra en motsvarande husvagn samma tidsperiod.
Om en företagsledare eller någon annan anställd har dispositionsrätt till husvagnen bör värderingen ske på motsvarande sätt som för en fritidsbostad eller båt. I den mån det har funnits inskränkningar i möjligheten att använda husvagnen, t.ex. om den har hyrts ut till kunder eller annan användning i verksamheten, ska detta reducera förmånsvärdet.
Om husvagnen används endast sporadiskt i verksamheten kan förmånsvärdet beräknas till vad det hade kostat den anställda eller företagsledaren att privat hyra en husvagn på årsbasis.
Om husvagnen används fortlöpande i verksamheten och kanske även stadigvarande är placerad på olika arbetsorter, är detta inskränkningar i den anställdas eller företagsledarens möjlighet att använda husvagnen privat. Ett förmånsvärde kan då begränsas till vad det hade kostat att privat hyra en motsvarande husvagn under fyra semesterveckor. Detta värde kan dock jämkas uppåt eller nedåt beroende på omständigheter i det enskilda fallet.
En anställd som har möjlighet att använda arbetsgivarens fyrhjuling eller snöskoter för privat bruk ska beskattas för denna förmån. Samma resonemang och bedömning som gäller för motorcyklar ska normalt även gälla för denna typ av egendom, se ovan. Detta innebär att vid värdering av dispositionsrätten för fyrhjulingar och snöskotrar måste en samlad bedömning göra av omständigheterna i det enskilda fallet. I de fall det finns en hyresmarknad för längre perioder – t.ex. ett år – bör värdet av dispositionsrätten kunna beräknas med ledning av vad kostnaden skulle vara för en privatperson att hyra motsvarande fyrhjuling eller snöskoter på årsbasis.
För fyrhjulingar och snöskotrar finns oftast ingen hyresmarknad för längre perioder, eftersom uthyrningen oftast baseras på kortare uthyrningsperioder om en dag och upp till en vecka där priset får antas vara anpassat för denna typ av användning. Skulle man räkna om sådana korttidshyror till årshyror blir det orealistiskt hög årshyra, som inte avspeglar marknadsvärdet. I stället bör hyresnivån på årsbasis kunna beräknas med utgångspunkt från arbetsgivarens kostnader för att tillhandahålla förmånen. Detta antagande bygger på att den anställde skulle ha haft motsvarande kostnader om hen hade ägt motsvarande fyrhjuling eller snöskoter själv.
I de fall en fyrhjuling eller snöskoter köps in av arbetsgivaren och den anställde har kontinuerlig och oinskränkt dispositionsrätt bör förmånen värderas till marknadsvärdet, dvs. i detta fall de faktiska kostnaderna.
Om t.ex. en fyrhjuling köps in för 100 000 kronor och de bokförda driftkostnaderna (exklusive drivmedel) uppgår till exempelvis 20 000 kr, kan den totala årskostnaden beräknas till 30 900 kronor.
Faktisk värdeminskning, 10 % av 100 000 kr |
10 000 kr |
Kapitalkostnad, 0,90 % av 100 000 kr |
900 kr |
Löpande driftskostnader |
20 000 kr |
Beräknad årskostnad |
= 30 900 kr |
I detta fall bör det skattepliktiga värdet av den oinskränkta dispositionsrätten för året kunna bestämmas till 30 910 kronor. Enbart det förhållandet att fordonet inte får köras på allmän väg eller i terräng bör inte påverka värdet av förmånen i de fall det i övrigt föreligger oinskränkt dispositionsrätt. Till det beräknade förmånsvärdet ska även tillägg göras för de bokförda drivmedelskostnaderna som avser den privata körningen.
Om däremot fyrhjulingen eller snöskotern regelmässigt används i arbetsgivarens verksamhet men ändå varit disponibel för den anställde under semester och helger bör beskattningen grunda sig på värdet av denna begränsade dispositionsrätt i det enskilda fallet. Hänsyn måste bl.a. tas till typ av egendom, användningen av egendomen i verksamheten och kostnaden för att hyra en motsvarande egendom. Även omständigheter som hänför sig till den skattskyldige själv kan i speciella fall ha betydelse, t.ex. privat innehav av fyrhjuling, sjukdom eller funktionsnedsättning, som hindrar användning av egendomen.
Om t.ex. en fyrhjuling köps in för 100 000 kronor och de bokförda driftskostnaderna uppgår till exempelvis 20 000 kr, kan den totala årskostnaden beräknas till 30 900 kronor.
Faktisk värdeminskning, 10 % av 100 000 kr |
10 000 kr |
Kapitalkostnad, 0,90 % av 100 000 kr |
900 kr |
Löpande driftskostnader |
20 000 kr |
Beräknad årskostnad |
= 30 900 kr |
Den totala kostnaden bör vara utgångpunkten för värde av fullt förmånsvärde, som sedan kan reduceras med hänsyn till omfattningen av de faktiska inskränkningarna av dispositionsrätten i det enskilda fallet. Utgångspunkten bör vara att värdet av dispositionsrätten kan reduceras ned till 75, 50 eller 25 procent av de totala kostnaderna beroende på omfattningen av inskränkningarna. Annan nedsättning kan förekomma i det enskilda fallet. Det beräknande värdet av dispositionsrätten ska vara rimligt i förhållande till fyrhjulingens aktuella marknadsvärde och skick. Till det beräknade förmånsvärdet ska även tillägg göras för de bokförda drivmedelskostnaderna som avser privatkörningen.
Om arbetsgivarens verksamhet består av fortlöpande uthyrning av fyrhjulingar eller snöskotrar, som innebär att fordonen stadigvarande används i verksamheten kan detta innebära att den anställde i praktiken saknar dispositionsmöjlighet. Dispositionsrätten har i sådant fall inget beskattningsbart värde och i ett sådant fall beskattas enbart faktiskt privat användande.
Skulle däremot arbetsgiven inte hyra ut sin fyrhjuling eller snöskoter på den öppna marknaden, utan främst hyra ut den till närstående och bekanta bör detta inte jämställas med en sådan uthyrningsverksamhet där dispositionsmöjlighet saknas.
I de fall det är klarlagt att fyrhjulingen eller snöskotern enbart har använts i arbetsgivarens näringsverksamhet och det inte heller finns andra omständigheter som talar för att fordonet anskaffats av privat intresse har dispositionsrätten inte något beskattningsbart värde. Detta får anses följa av allmänna beskattningsprinciper.
Ett sätt att visa att fyrhjulingen eller snöskotern inte använts privat är en noga och löpande förd journal. Av denna journal bör framgå datum, uppgift om mätarställning eller gångtimmar vid arbetets start och slut, var arbetet har utförts och vilken typ av arbetsuppgift som har utförts.
Det finns ett antal transportmedel som lämpar sig bra både för användning i tjänsten och för privat användning, till exempel moped och mopedbil. Om en anställd får eller kan använda denna typ av egendom för privat bruk kan en förmån uppstå. Samma resonemang och bedömning som gäller för motorcyklar ska normalt även gälla för denna typ av egendom. Se avsnittet ovan om motorcykel. Värderingen av förmånen ska alltid ske utifrån de förhållanden som finns i det enskilda fallet.
Om en arbetsgivare bekostar anskaffning eller drift av egendom som främst kan hänföras till en anställds privata hobbyverksamhet, t.ex. hästar eller hobbybilar, kan frågor om beskattning uppkomma.
Om egendomen köps in och ägs av bolaget blir inte någon direktbeskattning aktuell. I stället uppkommer en form av löpande förmånsbeskattning pga. av att företagsledarens hobbyverksamhet har bekostats av bolaget.
Beskattningen bör ske löpande eftersom egendomen fortfarande ägs av bolaget, värdet av egendomen inte kan anses förbrukat vid anskaffningen och bolaget tidvis kan låta annan anställd använda hästen eller bilen för privat bruk. Om egendomen enbart används av företagsledaren eller dennes familj bör beskattning ske med belopp som motsvarar bolagets kostnader inklusive moms. Kostnaderna inklusive moms innebär alltså en beräkning av kostnaderna för räntor, löpande driftskostnader och faktisk värdeminskning på egendomen.