OBS: Detta är utgåva 2023.4. Visa senaste utgåvan.
Skatteverket ska ta ut en eller flera förseningsavgift om en inkomstdeklaration eller särskilda uppgifter inte lämnas i rätt tid. Det finns några undantag från att ta ut en föreningsavgift trots att deklarationen eller uppgiften inte har lämnats i rätt tid. En avgörande fråga för bedömningen av om förseningsavgift ska tas ut är vad som menas med rätt tid.
Skatteverket ska ta ut förseningsavgift om den som ska lämna inkomstdeklaration eller särskilda uppgifter inte har gjort det i rätt tid (48 kap. 1 § första stycket SFL).
En förseningsavgift ska tas ut när den som är uppgiftsskyldig
har lämnat uppgifter som inte uppfyller formkraven på en inkomstdeklaration eller särskilda uppgifter.
Om den uppgiftsskyldiga har lämnat inkomstdeklaration eller särskilda uppgifter i rätt tid men har lämnat bristfälliga uppgifter ska Skatteverket också ta ut förseningsavgift.
Skatteverket ska i vissa fall inte ta ut en förseningsavgift trots att en inkomstdeklaration eller särskilda uppgifter inte har kommit in i rätt tid.
Deklarationstidpunkten för alla fysiska personer är den 2 maj. Skatteverket ska trots det inte ta ut någon förseningsavgift om en person som den dag deklarationen ska lämnas är bosatt eller stadigvarande vistas utomlands kommer in med sin inkomstdeklaration efter det datumet, men senast den 31 maj (48 kap. 3 § SFL).
Skatteverket ska inte ta ut någon förseningsavgift om särskilda uppgifter inte har kommit in i rätt tid när det är fråga om (48 kap. 1 § andra stycket SFL)
Skatteverket ska inte ta ut någon förseningsavgift om den uppgiftsskyldiga har avlidit innan Skatteverket fattar beslutet (52 kap. 10 § SFL).
Detta undantag ska endast tillämpas när det är den som ska påföras en förseningsavgift som har avlidit. Undantaget ska normalt inte tillämpas när en företrädare har avlidit, t.ex. en firmatecknare i ett aktiebolag.
Undantaget gäller däremot om det är fråga om en företrädare som både ska redovisa och betala sin huvudmans skatt. I en sådan situation är det företrädaren som ska påföras en förseningsavgift. Skatteverket ska inte ta ut någon förseningsavgift när någon av följande företrädare har avlidit (5 kap. SFL och jfr prop. 2010/11:165 s. 936):
Bestämmelsen ska tillämpas på en avliden persons inkomstbeskattning fram till och med beskattningsåret före dödsåret (jfr 4 kap. 1 § IL), d.v.s. för beskattningsår där det är den avlidna som är skattesubjektet. Detta under förutsättning att beslutet om förseningsavgift skulle komma att meddelas efter dödsfallet. En förseningsavgift ska inte heller tas ut när det är dödsboet som lämnar uppgifterna för den avlidna det aktuella beskattningsåret.
En person har avlidit i januari år 2. Dödsboet ska lämna en inkomstdeklaration i maj år 2. Eftersom det är den avlidna som ska beskattas för de inkomster hen haft år 1 (beskattningsåret före dödsåret), så kan någon förseningsavgift inte tas ut om dödsboet lämnar inkomstdeklarationen för sent eller inte lämnar någon inkomstdeklaration alls.
En person har avlidit i december under år 1 (beskattningsåret). I den situationen är det dödsboet som är skattesubjekt vid tidpunkten för beslut om slutlig skatt år 2. Inkomstdeklarationen ska lämnas för dödsboets egen beskattning. Om dödsboet lämnar inkomstdeklarationen för sent eller inte lämnar någon inkomstdeklaration alls kan Skatteverket ta ut en förseningsavgift.
Skatteverket ska inte ta ut någon förseningsavgift vid laga förfall. Det gäller även om den uppgiftsskyldiga inte har begärt anstånd med att lämna deklaration eller särskilda uppgifter.
Laga förfall innebär att den enskilda har en giltig ursäkt för att inte fullgöra något som egentligen krävs av hen. Det ska vara fråga om omständigheter som inte gått att förutse, som t.ex. plötslig sjukdom (se Vad är giltig ursäkt?).
Om en förseningsavgift har tagits ut trots att ett undantag är tillämpligt ska beslutet om förseningsavgift undanröjas.
Det finns tre formkrav som måste vara uppfyllda för att en deklaration ska anses föreligga:
Om inte alla tre kraven är uppfyllda har den uppgiftsskyldiga inte lämnat någon formellt riktig deklaration och det kan då bli aktuellt att ta ut förseningsavgift.
Det är samma krav på särskilda uppgifter som på en inkomstdeklaration, med den skillnaden att det inte är alla särskilda uppgifter som behöver undertecknas (38 kap. 2 § 2 SFL).
Om en inkomstdeklarationsblankett eller blankett för särskilda uppgifter inte är undertecknad ska Skatteverket förelägga den uppgiftsskyldiga att skriva under. Den uppgiftsskyldiga får i och med föreläggandet en möjlighet att åtgärda bristen och därigenom slippa en förseningsavgift. En förseningsavgift ska bara tas ut om Skatteverket har förelagt den uppgiftsskyldiga att underteckna deklarationen och någon deklaration inte har kommit in inom den tid som anges i föreläggandet (48 kap. 4 § SFL). Kommer en undertecknad deklaration in inom den tid som anges i föreläggandet finns det alltså inte grund för att ta ut en förseningsavgift.
Med uttrycket i rätt tid menas antingen
När Skatteverket avgör om deklarationen eller uppgifterna har lämnats i rätt tid, ska verket tillämpa lag (1930:173) om beräkning av lagstadgad tid. Det betyder t.ex. att om sista dagen att komma in med en inkomstdeklaration infaller på en lördag eller söndag så anses den ha kommit in i rätt tid om den kommer in första vardagen därefter, vanligtvis måndagen. Ytterligare information om rätt tid finns under Hur ankomstdagen för en handling ska bestämmas.
Om deklarationsskyldigheten uppkommit genom att Skatteverket förelagt någon att deklarera är den rätta tiden att lämna in deklarationen den tidpunkt som anges i föreläggandet (prop. 2010/11:165 s. 927). Om det däremot visar sig att deklarationsskyldighet enligt 30 kap. SFL funnits redan utan föreläggande är den rätta tiden att komma in med inkomstdeklaration den tid som anges i 32 kap. SFL.
Observera att den som blir deklarationsskyldig genom ett föreläggande måste ha blivit delgiven föreläggandet för att Skatteverket ska kunna ta ut en förseningsavgift (RÅ 1998 not. 62).
Skatteverket har fått uppgift om att en person bedrivit näringsverksamhet under 2018 och förelägger den 1 september 2019 personen att lämna inkomstdeklaration för beskattningsåret 2018 inom en månad. Personen kommer in med deklarationen den 15 september 2019, dvs. inom tiden i föreläggandet, och redovisar ett överskott av näringsverksamhet på 100 000 kr.
Personen har haft intäkter i näringsverksamheten och har därför varit skyldig att lämna deklaration redan den 2 maj 2019. Det finns därför grund för att ta ut förseningsavgift trots att deklarationen lämnades in inom den angivna tiden i föreläggandet. Eftersom deklarationen kommit in senare än tre månader efter sista deklarationsdagen kan Skatteverket ta ut två förseningsavgifter.
Enligt allmänna rättsgrundsatser har den som ska fullgöra någonting bevisbördan för att fullgörandet verkligen har skett, om inget annat framgår av bestämmelsen. Den som ska lämna en deklaration eller särskilda uppgifter har därför bevisbördan för att deklarationen har kommit in till Skatteverket i rätt tid. Om Skatteverket inte har fått in någon deklaration så måste den uppgiftsskyldiga komma in med bevisning och göra sannolikt att uppgiften faktiskt har lämnats in till Skatteverket i rätt tid för att slippa förseningsavgift.