OBS: Detta är utgåva 2024.3. Visa senaste utgåvan.
Endast koncernenheter som ingår i en koncern som når upp till beloppsgränsen om 750 miljoner euro omfattas av bestämmelserna om tilläggsskatt.
Endast koncernenheter som tillhör de största koncernerna omfattas av lagen om tilläggsskatt. Beloppsgränsen som ska vara uppfylld för koncernen är 750 miljoner euro (1 kap. 3 § första stycket TSL). Beloppsgränsen avser de årliga sammanlagda intäkterna enligt moderföretagets koncernredovisning. Beloppsgränsen avser de konsoliderade intäkterna för koncernen och inte summan av intäkterna för respektive koncernenhet. Det innebär att intäkter från transaktioner med andra koncernenheter som undantas i koncernredovisningen inte beaktas vid prövningen av om koncernen uppnår beloppsgränsen.
Prövningen av beloppskriterierna sker utifrån den fyraårsperiod som föregår det räkenskapsår som ska prövas. Koncernens årliga intäkter ska uppgå till 750 miljoner euro under minst två av de fyra räkenskapsåren som föregår det räkenskapsår som ska prövas. Syftet med detta är att uppnå en viss stabilitet över tid avseende vilka koncerner som ska tillämpa reglerna eller inte. De sammanlagda intäkterna för det aktuella räkenskapsåret som ska prövas ingår inte i denna fyraårsperiod. Koncernen kan därför redan vid räkenskapsårets ingång bedöma om koncernen kommer att omfattas av lagen.
Om koncernen nyligen bildades och det därför inte finns några finansiella rapporter för koncernen under tidigare år är det först under koncernens tredje år som tilläggskattereglerna kan tillämpas. Det är först vid den tidpunkten som det finns två föregående år att göra prövningen av beloppskriterierna utifrån. Är inkomstgränsen uppfylld för dessa två föregående räkenskapsår omfattas koncernen av lagen under det tredje året trots att koncernen inte har upprättat koncernredovisning under fyra år (prop. 2023/24:32 s. 510).
Begreppet räkenskapsår i denna lag avser den redovisningsperiod för vilken moderföretaget i koncernen upprättar sin koncernredovisning. Om moderföretaget inte upprättar koncernredovisning är räkenskapsåret lika med kalenderåret.
I de fall ett eller flera av de fyra räkenskapsåren är längre eller kortare än tolv månader ska beloppsgränsen justeras proportionellt för vart och ett av dessa räkenskapsår (1 kap. 3 § tredje stycket TSL). Exempelvis om en koncerns räkenskapsår omfattar nio månader når den över beloppsgränsen om dess årliga intäkter under räkenskapsåret uppgår till 562,5 miljoner euro ([750 miljoner / 12] × 9).
Alla intäkter som anges, eller skulle anges, i koncernredovisningen ska inkluderas vid beräkningen av koncernens årliga intäkter under räkenskapsåret. Extraordinära intäkter från investeringsverksamhet omfattas av begreppet intäkter. Intäkter och vinster som redovisas enligt verkligt värde i årsredovisningen behöver inte justeras. Begreppet intäkter vid beräkningen av gränsbeloppet ska tolkas på samma sätt som vid skyldigheten att lämna land-för-land rapport till Skatteverket enligt 33 a kap. SFL (prop. 2023/24:32 s. 139). Med intäkter i land-för-land rapporten avses ett vidare begrepp än omsättning.
Vid prövningen av beloppsgränsen ska även intäkter som undantagna enheter som ingår i koncernen medräknas (1 kap. 3 § andra stycket TSL). De undantagna enheternas intäkter medräknas under förutsättning att deras intäkter konsolideras inom koncernen. Vilka intäkter som konsolideras inom koncernen avgörs av tillämpliga redovisningsregler.
I lagen finns ett antal beloppsangivelser i euro i stället för svenska kronor exempelvis beloppsgränsen för koncernen. Många svenska företag upprättar sina års- och koncernredovisningar i svenska kronor. Det finns bestämmelser om hur omräkning till euro ska göras. En koncern kan också innehålla flera företag i flera olika länder som använder olika valuta än såväl kronor som euro som också behöver omräknas.
Vid tillämpningen av beloppsangivelsen i euro som finns i beloppsgränsen ska belopp i annan valuta räknas om enligt den genomsnittliga växelkursen för december året före det aktuella räkenskapsåret. Omräkningen ska ske utifrån de kurser som fastställs av Europeiska centralbanken. Om Europeiska centralbanken inte har fastställt någon kurs för en valuta ska i stället motsvarande kurs från centralbanken i den stat där den relevanta koncernenheten hör hemma användas (1 kap. 4 § TSL).
Vid prövningen om en koncerns årliga intäkter uppgår till beloppsgränsen 750 miljoner euro ska omräkningen för respektive jämförelseår under fyraårsperioden göras enligt den genomsnittliga växelkursen för december året före det aktuella jämförelseåret.
Det finns två särskilda regler för prövningen av om beloppsgränsen är uppfylld när koncernens sammansättning ändrats något av de fyra år som föregår räkenskapsåret som prövningen avser. Den ena av dessa regler gäller t.ex. i de fall då två koncerner har bildat en ny koncern, när två enheter som inte ingått i någon koncern bildar en koncern eller när en enhet blir en del av en koncern. Den andra regeln gäller vid en delning av en koncern som innan delningen uppfyllde kriterierna för att omfattas av lagen.
Om två eller flera koncerner har slagits samman t.ex. genom en fusion för att bilda en ny koncern under något av de fyra räkenskapsår som närmast föregår det år som ska prövas, ska beloppsgränsen som anges i 1 kap. 3 § TSL anses vara uppfylld för varje räkenskapsår före sammanslagningen om summan av intäkterna i de enskilda koncernredovisningarna för det räkenskapsåret uppgår till minst 750 miljoner euro (1 kap. 9 § första stycket TSL).
Med ”slås samman” avses varje arrangemang där alla eller i huvudsak alla koncernenheter i två eller flera separata koncerner ställs under gemensam kontroll på ett sådant sätt att de utgör enheter i ny koncern. Det saknar betydelse hur den nya koncernen bildas. Det kan t.ex. ske genom att en koncern förvärvar en annan koncern eller att två koncerner ställs under kontroll av ett nytt moderföretag. Alla enheter eller i huvudsak alla enheter som ingår i respektive koncern ska ingå i den nya koncernen. Den nya koncernen måste utgöra en koncern enligt definitionen i 2 kap. 7 § TSL. Det innebär till exempel att en investeringsfonds förvärv av två koncerner inte omfattas, eftersom fonden inte inkluderar enheterna i någon koncernredovisning. Även situationer när en enhet som inte ingår i någon koncern ställs under gemensam kontroll med en annan enhet eller koncern på ett sådant sätt att de utgör enheter i en enda koncern omfattas (1 kap. 9 § tredje stycket TSL).
Vid bedömningen av om beloppsgränsen är uppfylld för en ny koncern ska intäkterna i princip läggas samman för respektive räkenskapsår för de koncerner eller enheter, som tidigare inte ingick i samma koncern, men som nu bildat den nya koncernen. Tidigare räkenskapsårs intäkter ska inte justeras för transaktioner mellan de koncerner som nu utgör den nya koncernen (prop. 2023/24:32 s. 513).
En annan form av sammanslagning som omfattas av bestämmelserna är varje arrangemang när en enhet som inte ingår i en koncern ställs under gemensam kontroll med en annan enhet eller koncern på ett sådant sätt att de utgör koncernenheter inom en ny koncern. I dessa fall saknar minst en koncernenhet koncernredovisning för något av de fyra räkenskapsår som närmast föregår det år som ska prövas. (1 kap. 9 § andra stycket TSL).
Även vid denna form av sammanslagning ska intäkterna läggas samman för respektive räkenskapsår. För den enhet som saknar koncernredovisning ska dess årsredovisning användas för att bedöma enhetens intäkter. Den nya koncernen anses uppnå beloppsgränsen för att omfattas av lagens tillämpningsområde om summan av intäkterna i årsredovisningen och koncernredovisningen uppgår till minst 750 miljoner euro för minst två av de fyra räkenskapsår som föregår det aktuella räkenskapsåret.
Om en koncern som omfattas av regelverket delas upp i två eller flera koncerner ska den konsoliderade intäktströskeln enligt 1 kap. 10 § första stycket TSL anses ha uppnåtts av en delad koncern i följande situationer:
Med begreppet ”delas” menas i denna lag varje arrangemang där koncernenheterna i en enda koncern delas upp i två eller flera nya koncerner och inte längre ingår i samma moderföretags koncernredovisning (1 kap. 10 § andra stycket TSL). Enheterna kommer i stället att ingå i koncernredovisningen hos två eller flera moderföretag i olika koncerner. Bestämmelsen ska tillämpas på varje ny koncern som bildas genom delningen. Bedömningen av om två eller flera koncerner uppstår beror på om varje grupp av enheter uppfyller kraven för att definieras som en koncern och om varje grupp har egen koncernredovisning.
Reglerna innebär att bedömningen av om beloppsgränsen är uppnådd inte ska göras utifrån intäkterna från tidigare räkenskapsår. Under det första räkenskapsår som avslutas efter delningen ska prövningen göras endast utifrån respektive ny koncerns intäkter under det aktuella räkenskapsåret. De nybildade koncernerna uppfyller kriterierna trots att den delade koncernen inte uppfyller kravet det året.
För de tre räkenskapsår som avslutas därefter, det vill säga det andra till fjärde räkenskapsåret som avslutas efter delningen, är kriterierna uppfyllda om beloppsgränsen uppnås under två av de år som följer delningen. Även intäkterna för det första räkenskapsår som avslutas efter delningen ska beaktas.
Bestämmelsen gäller inte när en koncern säljer andelar som ger ett bestämmande inflytande i en enskild enhet, eftersom det då inte uppstår någon ny koncern. Bestämmelsen gäller inte heller om en koncern säljer en eller flera koncernenheter till en annan koncern, eftersom de avyttrade koncernenheterna då kommer att ingå i en redan existerande koncern (prop. 2023/24:32 s.515).