OBS: Detta är utgåva 2018.10. Visa senaste utgåvan.
Slutligt uppskovsbelopp kan beviljas året efter försäljningen av ursprungsbostaden eller påföljande år, om man haft ett preliminärt uppskovsbelopp.
För att kunna få avdrag för ett slutligt uppskovsbelopp för det år man avyttrade ursprungsbostaden, måste man förvärva en ersättningsbostad inom en viss tidsram och även ha bosatt sig i ersättningsbostaden senast den 2 maj året efter avyttringen av ursprungsbostaden.
Om ersättningen för ersättningsbostaden motsvarar eller överstiger ersättningen för ursprungsbostaden, kan avdrag medges för ett uppskovsbelopp som motsvarar hela kapitalvinsten ökad med tidigare uppskovsbelopp (47 kap. 7 § 1 stycket 1 IL).
Hannah säljer sin ursprungsbostad i maj 2017 för 4 miljoner kr. Hon får en vinst efter försäljning som uppgår till 1,6 miljoner kr. I december samma år köper hon en ersättningsbostad för 4,4 miljoner kr. Hannah får uppskov med beskattning av hela kapitalvinsten. Uppskovsbeloppet motsvarar hela kapitalvinsten på 1,6 miljoner kr.
Om ersättningen för ersättningsbostaden är lägre än ersättningen för ursprungsbostaden, medges inte uppskov med beskattningen av hela kapitalvinsten.
Reglerna för beräkning av uppskovsbeloppet vid köp av en billigare bostad har förändrats genom den lagändring som trädde i kraft den 1 januari 2017. Ett uppskovsbelopp vid avyttring av en privatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt som sker den 1 januari 2017 eller senare får vid förvärv av en billigare ersättningsbostad inte överstiga så stor del av kapitalvinsten ökad med eventuellt tidigare uppskovsbelopp som ersättningen för ersättningsbostaden utgör av ersättningen för ursprungsbostaden (47 kap 7 § 1 stycket 2 IL, 9 § 1stycket 2 IL). Bestämmelserna får tillämpas även på avyttringar som har skett under tiden 21 juni-31 december 2016 om den skattskyldige begär det.
Nadime säljer sin ursprungsbostad för 5 miljoner kr i september 2017. Samma år köper hon en ersättningsbostad för 4 miljoner kr. Hennes vinst blir 1, 9 miljoner kr. Hon får uppskov med 1 520 000 kr enligt följande beräkning: 1 900 000 kr x (4 000 000 kr/ 5 000 000 kr).
Ett preliminärt uppskovsbelopp ska återföras till beskattning följande år (47 kap. 9 § IL). Det blir framför allt aktuellt om den skattskyldige inte anskaffat en ersättningsbostad eller inte bosatt sig där inom tidsramen (se Återföring av uppskovsbelopp).
Den skattskyldige behöver inte ta upp någon del av uppskovsbeloppet till beskattning om följande kriterier är uppfyllda:
•Den skattskyldige har anskaffat en ersättningsbostad.
•Ersättningen för ersättningsbostaden är minst lika stor som för ursprungsbostaden.
•Den skattskyldige har bosatt sig i den nya bostaden senast den 2 maj andra året efter försäljningen.
Om ersättningen för ersättningsbostaden är lägre än ersättningen för den sålda bostaden ska man dock vid beräkning av det slutliga uppskovsbeloppet justera uppskovsbeloppet.
Uppskovsbeloppet får vid förvärv av en billigare ersättningsbostad inte överstiga så stor del av kapitalvinsten ökad med eventuellt tidigare uppskovsbelopp som ersättningen för ersättningsbostaden utgör av ersättningen för ursprungsbostaden.
Gustaf sålde sin bostadsrätt i november 2016 med en vinst på 600 000 kr. Han planerade att förvärva en ersättningsbostad, och Skatteverket medgav därför vid 2017 års taxering ett avdrag för preliminärt uppskovsbelopp med lika stort belopp som kapitalvinsten, d.v.s. 600 000 kr. Han anskaffade ingen ersättningsbostad under 2017, utan flyttade i stället till en hyreslägenhet. Han kan därför inte medges något slutligt uppskov med beskattning av vinsten. I deklarationen 2018 ska han därför återföra 600 000 kr till beskattning.
Göta sålde sin villa i oktober 2016 för 2 miljoner kr. Kapitalvinsten uppgick till 400 000 kr. Hon köpte en äldre villa för 1,6 miljoner kr, som hon tänkte bygga till för 600 000 kr. Vid taxeringen 2017 fick hon ett avdrag för preliminärt uppskovsbelopp som var lika stort som kapitalvinsten, d.v.s. 400 000 kr.
Tillbyggnaden drog ut på tiden så att endast arbete för 200 000 kr utfördes före den 2 maj 2018. Det belopp hon kan räkna som ersättning för ersättningsbostaden blir då 1,8 miljoner kr (1 600 000 kr + 200 000 kr).
I deklarationen 2018 ska Göta som inkomst av kapital ta upp det preliminära uppskov hon medgavs föregående år, minskat med det som hon slutligen ska få göra avdrag för. Eftersom ersättningsbostaden är billigare än ursprungsbostaden kan hon endast få slutligt uppskov med en reducerad del av kapitalvinsten.
Hon får ett slutligt uppskov med 360 000 kr 400 000 kr x (1 800 000 kr /2000 000 kr). Hon måste därmed återföra 40 000 kr till beskattning.
Det finns ett tak, d.v.s. en övre beloppsgräns för hur högt uppskovsbeloppet kan vara. Detta takbelopp uppgår till 1 450 000 kr (47 kap. 7 § andra st. och 47 kap. 8 § andra st. IL). Dessa regler ska dock inte tillämpas för avyttringar av privatbostadsfastigheter och privatbostadsrätter som sker under perioden 21 juni 2016-30 juni 2020 (1 § lagen [2016:1256] om beräkning av uppskovsbelopp i vissa fall). För avyttringar av privatbostadsfastigheter och privatbostadsrätter som som skett under den perioden ska därför uppskov medges utan sådan beloppsbegränsning.
Det finns dock fortfarande en nedre beloppsgräns för nya uppskovsbelopp. Avdraget för ett uppskovsbelopp får inte vara lägre än 50 000 kr. Vid delägd bostad gäller beloppsgränsen varje delägare för sig. Om man säljer sin fastighet på grund av expropriation eller annan tvångsmässig omständighet eller på grund av flygbuller, får uppskovsbeloppet inte vara lägre än 10 000 kr (47 kap. 6 § IL).
Reglerna som gäller minimibeloppen träder in redan vid ansökan om preliminära uppskov. Sedan kan det vid prövningen av det slutliga uppskovet bli aktuellt med en reducering av uppskovsbeloppet om den skattskyldige köpt en billigare ersättningsbostad.
Den skattskyldige kan enligt bestämmelserna i 47 kap. 9 a § IL välja ett lägre slutligt uppskovsbelopp än vad som kan medges med hänsyn till hur ersättningarna för ursprungs- och ersättningsbostaden förhåller sig till varandra (47 kap. 7 § 1 stycket 1−2 IL).
Möjligheten att välja ett lägre uppskovsbelopp finns också när man ska återföra ett preliminärt uppskovsbelopp till beskattning (47 kap. 9 § IL). Uppskovsbeloppet får dock inte understiga minimibeloppsgränsen (47 kap. 6 § IL)
Lars sålde sin bostad för 3 miljoner kr och redovisade en vinst på 1 miljon kr. Under samma år köpte Lars en ersättningsbostad för 3,2 miljoner kr, där han bosatte sig i rätt tid. Lars kan medges uppskov med hela vinsten, men kan även välja ett lägre slutligt uppskovsbelopp, under förutsättning att det inte är lägre än minimigränsen på 50 000 kr. Som ytterligare ett alternativ kan Lars välja att avstå från att yrka avdrag för uppskovsbeloppet och skatta för hela vinsten.
När man får avdrag för ett slutligt uppskov som har föregåtts av ett preliminärt, har Skatteverket beaktat minimibeloppen för avdrag på 50 000kr när man fick det preliminära uppskovsbeloppet. När man så återför det preliminära uppskovet påföljande år och gör en eventuell justering för att ersättningsbostaden är billigare än ursprungsbostaden, kan det slutliga uppskovet – på grund av bestämmelsernas utformning i 47 kap. 9 § p. 2 IL – komma att understiga 50 000 kr.
Den möjlighet som finns enligt 47 kap. 9 a § IL att välja ett lägre uppskovsbelopp om den skattskyldige begär det, kan bara utnyttjas om förutsättningarna finns för att tillämpa de beloppsmässiga minimibeloppen på 50 000 som följer av 47 kap. 6 § IL. Om Skatteverket exempelvis medgett ett preliminärt uppskov med 500 000 kr och den skattskyldige vill göra en justering enligt 47 kap. 9 § p. 1 IL, som skulle leda till ett slutligt uppskov på 40 000 kr, finns inte förutsättningar att enligt 9 a § välja ett lägre uppskovsbelopp än 50 000 kr.
Skatteverket anser att om förutsättningar föreligger att medge avdrag för uppskovsbelopp när en utländsk privatbostad har avyttrats och skatt har betalats i utlandet på vinsten, ska avräkning för den utländska skatten göras i första hand och därefter får det bedömas hur stort avdrag för uppskovsbelopp som kan medges (Skatteverkets ställningstagande Avräkning av utländsk skatt när avdrag för uppskovsbelopp medges vid avyttring av utländsk privatbostad).
Uppskovsbeloppet grundas på en jämförelse mellan ersättningen för ersättningsbostaden och ersättningen för ursprungsbostaden. Vad som menas med ersättning framgår av 47 kap. 12 och 13 §§ IL.
Ersättningen för ursprungsbostaden är försäljningspriset minskat med mäklararvode, försäkring mot dolda fel och liknande försäljningsutgifter. Om det är en bostadsrätt ska också andelen i den inre reparationsfonden räknas av.
Ersättningen för ersättningsbostaden är inköpspriset eller vederlaget vid benefikt förvärv, med tillägg för utgifter för inköp och lagfart. Eventuell behållning på den inre reparationsfonden räknas inte med i ersättningen.
Med ersättning för en nyproducerad bostadsrätt avses den insats och upplåtelseavgift som den skattskyldige betalat till bostadsföretaget. Ersättningen för en fastighet ökas också med utgifter för utförda ny-, till- och ombyggnader från förvärvsdagen till och med den 2 maj andra året efter avyttringen av ursprungsbostaden.
Skatteverket anser att om man har haft utgifter för byggnadsarbeten och som delvis finansierats genom skattereduktion (rotavdrag), ska man minska utgifterna med den skattereduktion som man fått för dessa arbeten (Skatteverkets ställningstagande Kapitalvinst/uppskov – utgifter delvis finansierade genom skattereduktion (ROT-avdrag)).
Skatteverket anser vidare att ersättning för friköp av tomtmark eller förvärv av ytterligare tomtmark till en tidigare förvärvad ersättningsbostad inte ska räknas in i ersättningen för ersättningsbostaden (Skatteverkets ställningstagande Uppskov – Ersättningsbostad och friköp av arrendetomt eller tomträtt).
Erik sålde i maj 2017 en bostadsrätt för 750 000 kr och gjorde en vinst på 200 000 kr. Mäklaren fick 50 000 kr i försäljningsprovision. Erik köpte sedan ett äldre småhus för 400 000 kr som han reparerade för 300 000 kr. Dessutom byggde han till huset och byggde ett nytt garage för sammanlagt 230 000 kr. Kostnaderna för den nya bostaden var alltså 930 000 kr.
När det gäller uppskov, får Erik räkna med inköpspriset på 400 000 kr och ny- och tillbyggnadskostnaderna på 230 000 kr. Sammanlagt blir det 630 000 kr, som kan räknas som ersättning för ersättningsbostaden. Renoveringskostnaderna räknas däremot inte med.
Ersättningen för ursprungsbostaden uppgick till 700 000 kr (750 000 kr - 50 000 kr). Erik kan medges avdrag för ett uppskovsbelopp med 180 000 kr beräknat enligt följande: 200 000 x (630 000 kr/700 000 kr).
När man jämför ersättningen för ursprungsbostaden med ersättningen för ersättningsbostaden, ska man i vissa fall i ersättningen för ersättningsbostaden även räkna med utgifter för ny-, till- eller ombyggnader på denna bostad. För att utgifterna ska räknas med ska ersättningsbostaden vara en fastighet och arbetet ska vara utfört på fastigheten under perioden från förvärvsdagen till och med den 2 maj året efter avyttringsåret. Om ett s.k. preliminärt uppskov har medgivits så förlängs den perioden så att även utgifter för arbeten utförda på fastigheten t.o.m. den 2 maj andra året efter avyttringen ska beaktas.
Fakturadag eller betalningsdag är av mindre betydelse, men kan ha betydelse för att en person ska anses ha visat att arbetet har utförts under denna period d.v.s. inom tidsramen. Fakturan och betalningen har även betydelse för att beräkna utgiften och göra utgiften för det inom tidsramen utförda arbetet sannolik.
Observera att man inte kan lägga till utgifter för ny-, till- eller ombyggnad till ersättningen för en ersättningsbostad som är en bostadsrätt (47 kap. 13 § IL), när det gäller att avgöra hur stort uppskov en person kan få. Sådana utgifter blir dock i vanlig ordning avdragsgilla när ägaren i framtiden avyttrar bostadsrätten.
Naima säljer sitt småhus i mars år 1. Hon köper ett äldre hus samma år och anlitar ett företag för att bygga ett nytt kök där det tidigare fanns ett sovrum. Hon tänker använda det nya huset som ersättningsbostad. Bygget drar ut på tiden och blir klart först den 30 april år 2. Fakturan för köket på 250 000 kr ska vara betald den 30 maj år 2. Naima betalar fakturan den 25 maj år 2. Kan Naima räkna med betalningen vid jämförelsen av ersättningen mellan ursprungsbostaden och ersättningsbostaden?
Svar: Ja, arbetet i hennes småhus har utförts före den 2 maj år 2 och fakturan är betald. Hon kan därför medges avdrag för fakturan trots att den är betald efter den 2 maj år 2.
Förutsättningarna är desamma som i exempel 1, men leveransen av köket drar ut på tiden. Byggföretaget skickar en förskottsfaktura som avser installation av köket i avvaktan på att materialet ska anlända. Leveransen dyker upp den 5 maj år 2 och företaget börjar omedelbart att installera köket. Kan Naima räkna med betalningen vid jämförelsen av ersättningen mellan ursprungsbostaden och ersättningsbostaden?
Svar: Nej, arbetet på hennes småhus har i sin helhet utförts efter den 2 maj år 2. Det spelar då ingen roll att hon har betalat en förskottsfaktura före den 2 maj år 2.
Hade byggföretaget installerat det material som väl fanns på plats hade utgiften för de arbeten som utförts till och med den 2 maj år 2 fått räknas med i jämförelsen.
När man jämför ersättningarna för ursprungsbostaden och ersättningsbostaden kan man även räkna med utgifter för ny-, till- eller ombyggnader till ersättningsbostaden. För att kunna räkna med dessa utgifter (byggkostnader) ska bostaden vara en fastighet och utgifterna ska vara nerlagda under perioden från förvärvsdagen till och med den 2 maj året efter avyttringsåret. I den mån utgifterna belöper även på tiden därefter är den skattskyldige hänvisad att yrka om preliminärt uppskov.
Observera att man inte kan lägga till byggkostnader till ersättningen för en ersättningsbostad som är en bostadsrätt (47 kap. 13 § IL). Utgifterna blir dock avdragsgilla när den skattskyldige i framtiden avyttrar bostadsrätten.
En fastighet kan vara en ersättningsbostad även om man förvärvat den tidigare än året före det år som ursprungsbostaden avyttras. En förutsättning är att man gör ny-, till- eller ombyggnad på fastigheten. Man kan då inte räkna in den ursprungliga anskaffningsutgiften som ersättning för ersättningsbostaden, utan endast utgifter för ny-, till- eller ombyggnad, som den skattskyldige lagt ned mellan den 1 januari året före det år då han eller hon avyttrade ursprungsbostaden och den 2 maj året efter (47 kap. 13 a § IL).
Gert avyttrade sin villa i Halmstad i januari 2017 för 2 miljoner kr och vinsten uppgick till 1,4 miljoner kr. Han använde en del av pengarna för att bygga om sin sommarstuga till permanentbostad. Stugan hade han köpt för 500 000 kr år 2004.
Under 2017 renoverade han stugan för 200 000 kr genom att byta köksinredning, kyl, frys och spis. Vidare bytte han alla innertak och golv. Han byggde om stugan genom att göra om den tidigare sängkammaren till badrum för en kostnad av 200 000 kr. Han gjorde även en tillbyggnad för 400 000 kr, som bl.a. innehöll en ny sovrumsdel för familjen. Han byggde dessutom ett nytt garage för 200 000 kr.
Gert bosatte sig i den ombyggda stugan i november 2016 och vill ha uppskov med så stor del som möjligt av kapitalvinsten på den avyttrade villan.
Man kan endast hänföra utgifter för ny-, till- och ombyggnad till ersättningen för ersättningsbostaden. För Gert innebär det 200 000 kr för garaget, 400 000 kr för tillbyggnaden av sovrumsdelen och 200 000 kr för ombyggnaden till ett nytt badrum, alltså sammanlagt 800 000 kr.
Uppskovsbeloppet beräknas till 560 000 kr 1 400 000 kr x (800 000 kr /2000 000 kr). Kapitalvinsten blir 840 000 kr (1 400 000 kr – 560 000 kr) varav 616 000 kr (22/30) är den skattepliktiga kapitalvinsten.
En utgift för tillval av inredning och utrustning av en nyproducerad bostadsrätt enligt ett avtal med byggentreprenören utgör inte en anskaffningsutgift för bostadsrätten. Den får i stället ses som en utgift för att förbättra bostadsrätten. En sådan utgift ska inte ingå i jämförelseersättningen för ersättningsbostaden när man beräknar uppskovsbelopp.
Skatteverket anser att om utgiften för tillval framgår av upplåtelseavtalet och betalas till privatbostadsföretaget, ska den anses utgöra ersättning för ersättningsbostaden. Detta bör gälla även när utgiften framgår av annat avtal som tecknas med privatbostadsföretaget senast vid förvärvstidpunkten (Skatteverkets ställningstagande Uppskov – tillval av inredning o.d. vid förvärv av nybyggd bostadsrätt (ersättningsbostad).
När ersättningsbostaden är en småhusenhet på en förvärvad jordbruks- eller skogsfastighet måste inköpspriset för lantbruksfastigheten fördelas mellan bostadsdelen (småhusenheten) och övriga delar (åker, skog, ekonomibyggnader etc.). Fördelningen görs normalt efter förvärvsårets taxeringsvärden. Om småhusenhetens taxeringsvärde exempelvis utgör 40 procent av hela fastighetens taxeringsvärde blir ersättningen för ersättningsbostaden 40 procent av inköpspriset.
Skatteverket anser följande: Den skattskyldige kan förvärva andelar i samma fastighet eller bostadsrätt vid skilda tillfällen och genom skilda avtal. De skilda förvärven behandlas då som förvärv av en och samma ersättningsbostad, om de sker inom den tidsperiod som gäller för anskaffning av ersättningsbostaden. När man beräknar högsta möjliga uppskovsbelopp ska man därför lägga samman ersättningarna för de skilda förvärven när man jämför dem med ersättningen för ursprungsbostaden (Skatteverkets ställningstagande Uppskov – förvärv vid skilda tillfällen av andelar i en ersättningsbostad).
I maj År 2017 köpte Anette en ny bostad tillsammans med sin sambo. Hennes andel av köpeskillingen var 1,3 miljoner kr. Hon sålde sin ursprungsbostad år 2018 för 3 miljoner kr med en vinst på 600 000 kr. Under slutet av år 2018 beslutade de sig för att gå skilda vägar och Anette köpte sin sambos andel av den nya bostaden för 1,5 miljon kr. Anette anses ha köpt en ersättningsbostad för 2,8 miljoner kr (1 300 000 kr + 1 500 000 kr). Anettes uppskovsbelopp blir 560 000 kr ((600 000 kr x (2 800 000 kr/ 3 000 000 kr)).
Skatteverket anser att som ersättningsbostad räknas inte en bostad, eller del av bostaden, som har överlåtits före det beskattningsår för vilket slutligt uppskov ska beslutas. Om den skattskyldige har avyttrat en del av den nya bostaden under ett tidigare år ska uppskovet grundas på ersättningen för den kvarvarande andelen av bostaden som innehas vid ingången av det beskattningsår för vilket slutligt uppskov beslutas.
Om den skattskyldige överlåtit en del av ursprungsbostaden under samma beskattningsår som uppskovet beslutats för, får han eller hon grunda avdraget för uppskovsbeloppet på hela ersättningen för ersättningsbostaden. Eftersom den skattskyldige överlåtit en del av ersättningsbostaden medför detta även att han eller hon ska återföra motsvarande del av det medgivna uppskovet till beskattning vid samma taxering.
Ett alternativ till detta är att man grundar beräkningen av uppskovsbeloppet endast på den del av ersättningsbostaden som den skattskyldige fortfarande innehar vid utgången av det beskattningsår för vilket slutligt uppskov beslutas. Man beräknar då uppskovet med hänsyn till ersättningen för den kvarvarande andelen av ersättningsbostaden och det finns då inte heller något uppskovsbelopp att återföra för den överlåtna delen av bostaden (Skatteverkets ställningstagande Uppskov – del av ersättningsbostad överlåts före utgången av det år för vilket slutligt uppskov beslutas).
Skatteverket anser att skilda kapitalvinster för samma ursprungsbostad får läggas ihop när man tillämpar reglerna om avdrag för uppskovsbelopp, om den skattskyldige begär detta. Det förutsätter att han eller hon anskaffat ersättningsbostaden inom den tidsperiod som gäller för de respektive försäljningarna av ursprungsbostaden. En sådan sammanläggning innebär att ersättningarna för de skilda försäljningarna av ursprungsbostaden summeras vid jämförelsen med ersättningen för ersättningsbostaden. Om uppskov inte kan medges i sin helhet anses beskattningsbart belopp i första hand avse kapitalvinsten för den senare försäljningen (Skatteverkets ställningstagande Uppskov – försäljning vid skilda tillfällen av andelar i samma ursprungsbostad).
Det ställs inga krav i 47 kap. IL på att ersättningsbostaden ska förvärvas genom ett oneröst fång (köp, byte eller liknande). Uppskov enligt den tidigare uppskovslagen kunde medges även vid förvärv genom gåva eller arv (RÅ 1986 ref. 127 I och II). Motsvarande får anses gälla även med nuvarande uppskovsregler. Se Ersättningsbostad .
Ersättningen för ersättningsbostaden grundas i så fall på eventuellt vederlag. I vederlaget ingår även t.ex. övertagna skulder. Som ersättning räknas även utgift för ny-, till- eller ombyggnad när den benefikt förvärvade ersättningsbostaden är en fastighet.
Skatteverket anser att om en fastighet i enlighet med ett testamente ges ut till en person som inte är dödsbodelägare, ska fastigheten anses förvärvad genom testamente, d.v.s. genom ett benefikt fång. Detta gäller även om fastigheten ges ut mot viss ersättning. Ersättningens storlek har alltså ingen betydelse för bedömningen.
Om en fastighet däremot förvärvas från dödsboet genom ett köpeavtal, för en viss ersättning med stöd av testamentet, ska en sådan fastighet anses förvärvad genom köp. Ersättningens storlek har inte heller i det här fallet någon betydelse för bedömningen. Huvudsaklighetsprincipen ska inte tillämpas i något av de nämnda fallen (Skatteverkets ställningstagande Kapitalvinst – har förvärv av fastighet skett genom köp eller testamente?).