OBS: Detta är utgåva 2021.8. Visa senaste utgåvan.
Utländsk inkomst är täljaren och sammanlagd inkomst är nämnaren i spärrbeloppsberäkningen.
Läs även om nedsättning av avkastningsskatt på pensionsmedel och skatt på lågbeskattade inkomster (CFC-inkomster). Avkastningsskatt på utländska försäkringar kan också sättas ned på grund av utländsk skatt.
Spärrbeloppet uttrycks ofta som ett bråktal, där täljaren är den utländska inkomsten och nämnaren är den sammanlagda inkomsten, som multipliceras med den svenska skatten på den sammanlagda inkomsten:
Om den skattskyldiga har begärt och medgetts avdrag för utländsk skatt som ska avräknas ska spärrbeloppet beräknas som om avdraget inte har gjorts (2 kap. 9 § andra stycket AvrL). Det innebär att avdraget inte ska påverka den utländska inkomsten (täljaren) och den sammanlagda inkomsten (nämnaren) som ingår i spärrbeloppsberäkningen.
Om den skattskyldiga har gjort avdrag för eller återfört avsättning till expansionsfond eller periodiseringsfond ska den utländska inkomsten (täljaren) och den sammanlagda förvärvsinkomsten (nämnaren) inte vara påverkade av avdraget eller återföringen. Däremot ska den svenska skatten vara påverkad av sådana avdrag eller återföringar (2 kap. 13 § AvrL). Detta kan du läsa om under Avdrag för eller återföring av avsättning till expansionsfond eller periodiseringsfond vid beräkning av spärrbeloppet.
I exemplet bortses från grundavdrag och skattereduktioner. Kommunal inkomstskatt antas uppgå till 30 procent och statlig inkomstskatt antas uppgå till 20 procent på den inkomst som överstiger 400 000 kr. Expansionsfondsskatt är en statlig inkomstskatt som beräknas på avsättning till expansionsfond. För att förenkla beräkningen av expansionsfondsskatten används skattesatsen 20 procent i stället för den gällande skattesatsen 20,6 procent. Det finns inga andra inkomster än de redovisade.
Förvärvsinkomst |
Belopp |
Utländsk förvärvsinkomst |
+ 500 000 |
Svensk förvärvsinkomst |
+ 500 000 |
Avsättning till expansionsfond |
- 200 000 |
Sammanlagd förvärvsinkomst |
= 800 000 |
Skatt |
Belopp |
Kommunal inkomstskatt |
240 000 |
Statlig inkomstskatt |
80 000 |
Expansionsfondsskatt |
40 000 |
Spärrbeloppet uppgår till 180 000 och beräknas enligt följande:
Utländsk inkomst 500 000 / 1 000 000 (sammanlagd förvärvsinkomst 800 000 + avsättning till expansionsfond 200 000) x 360 000 (statlig inkomstskatt 80 000 + expansionsfondsskatt 40 000 + kommunal inkomstskatt 240 000).
I exemplet bortses från grundavdrag och skattereduktioner. Kommunal inkomstskatt antas uppgå till 30 procent och statlig inkomstskatt antas uppgå till 20 procent på den inkomst som överstiger 400 000 kr. Expansionsfondsskatt är en statlig inkomstskatt som beräknas på avsättning till expansionsfond. För att förenkla beräkningen av expansionsfondsskatten används skattesatsen 20 procent även i detta exempel. Det finns inga andra inkomster än de redovisade.
Förvärvsinkomst |
Belopp |
Utländsk förvärvsinkomst |
+ 500 000 |
Svensk förvärvsinkomst |
+ 500 000 |
Återföring av expansionsfond, hela avsättningen återförs |
+ 200 000 |
Sammanlagd förvärvsinkomst |
= 1 200 000 |
Skatt |
Belopp |
Kommunal inkomstskatt |
360 000 |
Statlig inkomstskatt |
160 000 |
Expansionsfondskatt, 20 procent på avsättningen |
- 40 000 |
Spärrbeloppet uppgår till 240 000 och beräknas enligt följande:
Utländsk inkomst 500 000 / 1 000 000 (sammanlagd förvärvsinkomst 1 200 000 - återföring av expansionsfond 200 000) x 480 000 (statlig inkomstskatt 160 000 - expansionsfondsskatt 40 000 + kommunal inkomstskatt 360 000).
Syftet med spärrbeloppsberäkningen är att räkna ut hur stor del av den svenska skatten som är hänförlig till den utländska inkomsten. HFD har uttalat att lydelsen av 2 kap. 9 § AvrL får anses förutsätta att den utländska inkomsten är lägre än den sammanräknade inkomsten eller i vart fall inte överstiger denna (RÅ 2001 ref. 43). Vid spärrbeloppsberäkningen kan den utländska inkomsten (täljaren) därför inte överstiga den sammanlagda inkomsten (nämnaren). Kvoten mellan inkomsterna i täljaren och nämnaren kan då aldrig bli större än 1. Det innebär att det inte går att sätta ett högre tal i täljaren än i nämnaren.
I spärrbeloppsberäkningens täljare ska de utländska inkomsterna tas upp.
I vissa fall ska endast en del av den utländska inkomsten tas upp till beskattning enligt svenska regler, t.ex. vinst vid försäljning av privatbostad där 22/30 av vinsten ska tas upp. Det är den utländska inkomsten beräknad enligt svenska regler som ska tas upp i spärrbeloppsberäkningens täljare. Information om att den avräkningsbara utländska skatten, som är hänförlig till en sådan inkomst, inte ska kvoteras hittar du under Beräkning av avräkningsbar utländsk skatt.
Skatteverket anser att sjukpenning i inkomstslaget näringsverksamhet som utbetalats från svenska Försäkringskassan är en svensk inkomst vid spärrbeloppsberäkningen och därför ska den inte ingå i den utländska inkomsten i täljaren. Vid bedömningen av om sjukpenning som ska tas upp i inkomstslaget näringsverksamhet, är en svensk eller utländsk inkomst är det avgörande varifrån betalningen kommer. Detsamma gäller andra typer av socialförsäkringsersättningar som tas upp i inkomstslaget näringsverksamhet.
Skatteverket anser att resultatet av varje näringsverksamhet ska beräknas för sig när den utländska inkomsten ska beräknas i spärrbeloppsberäkningen. Har personen inkomster som beskattas i inkomstslaget tjänst beräknas resultatet av tjänst för sig. Den utländska inkomsten som tas med i spärrbeloppsberäkningen kan inte överstiga det skattepliktiga resultatet i den näringsverksamhet där den utländska inkomsten ingår eller i inkomstslaget tjänst när den utländska inkomsten är en tjänsteinkomst. (Skatteverkets ställningstagande Spärrbeloppsberäkning för fysisk person som bedriver flera näringsverksamheter eller har inkomst från både tjänst och näringsverksamhet.
Om en fysisk person exempelvis har både en självständig näringsverksamhet utanför EES och en annan näringsverksamhet har denna person två näringsverksamheter (14 kap. 12–13 §§ IL). Vid spärrbeloppsberäkningen ska då den utländska inkomsten beräknas för respektive näringsverksamhet som sedan läggs ihop till en sammanlagd utländsk inkomst. Läs även om En eller flera näringsverksamheter?
Det är de i utlandet beskattade inkomsterna som ska tas med i den utländska inkomsten i täljaren (2 kap. 9 § första stycket 1 AvrL).
En återbetalning av utländsk skatt p.g.a. att den preliminära skatten överstiger den slutliga skatten är en i utlandet beskattad inkomst om avdrag gjorts för den preliminära skatten. Om återbetalningen gäller skatt som man har gjort avdrag för, ska motsvarande del av avdraget återföras till beskattning (16 kap. 18 § andra stycket IL). En sådan återbetalning ses som samma slags inkomst som avdraget har reducerat. Återbetalningen är en del av den inkomst som tagits upp tidigare varför inkomsten ses som en i utlandet beskattad inkomst som ska tas med i täljaren. Även en återbetalning av utländsk skatt p.g.a. att utländsk skatt har tagits ut i strid med ett skatteavtal ses på motsvarande sätt som en i utlandet beskattad inkomst om avdrag gjorts för den utländska skatten.
Ovanstående gäller bara om det är en delvis återbetalning av den utländska skatten. Om hela den utländska skatten återbetalas är det i stället en i utlandet obeskattad inkomst som endast kan tas med i täljaren om nedanstående förutsättningar är uppfyllda.
Läs mer om vad som händer när överskjutande belopp återbetalas under Återbetald avdragen utländsk skatt ska återföras.
Även vissa inkomster som är obeskattade i utlandet får tas med i den utländska inkomsten i täljaren (2 kap. 9 § första stycket 2 AvrL). Dessa i utlandet obeskattade inkomster finns särskilt angivna i avräkningslagen:
Dessa i utlandet obeskattade inkomster ska tas med i täljaren såsom dessa inkomster definieras enligt svensk intern rätt. Om de obeskattade inkomsterna kommer från ett land som Sverige har skatteavtal med ska skatteavtalets definitioner därför inte tillämpas.
Information om hur begreppet royalty definieras enligt svensk intern rätt hittar du under Vad menas med royalty eller periodvis utgående avgift?
För att en utländsk inkomst ska tas med i täljaren krävs dessutom att den är upptagen till beskattning här i Sverige. Utländska inkomster som inte har tagits upp till beskattning i Sverige får alltså inte tas med i täljaren.
Det är den utländska nettoinkomsten som ska tas upp som utländsk inkomst i täljaren, d.v.s. intäktsposter efter avdrag för kostnadsposter (2 kap. 10 § första stycket AvrL). Följande poster ska dock inte påverka den utländska inkomsten i täljaren:
Ett svenskt AB har utländska nettoinkomster om 300 000 kr. Bolaget redovisar ett överskott av näringsverksamhet på 800 000 kr efter avdrag för lämnat koncernbidrag på 200 000 kr. Bolaget har inte gjort avdrag för utländsk skatt och har inte heller gjort avdrag för eller återfört avsättning till periodiseringsfond. Bolagets svenska skatt uppgår till 160 000 kr. För att förenkla beräkningen av bolagets svenska skatt används skattesatsen 20 procent i stället för den gällande skattesatsen 20,6 procent.
Den utländska nettoinkomsten i spärrbeloppsberäkningen uppgår till 300 000 kr eftersom koncernbidrag inte ska påverka den utländska inkomsten.
Den sammanlagda inkomsten i spärrbeloppsberäkningen uppgår till 800 000 kr, läs mer under rubriken Sammanlagd inkomst (nämnaren) (se nedan).
Spärrbeloppet för bolaget uppgår till 60 000 kr beräknat som (300 000 / 800 000) x 160 000 = 60 000 kr.
Ett svenskt AB har utländska nettoinkomster om 300 000 kr. Bolaget redovisar ett överskott av näringsverksamhet på 1 200 000 kr. I överskottet ingår ett mottaget koncernbidrag på 200 000 kr. Bolaget har inte gjort avdrag för utländsk skatt och har inte heller gjort avdrag för eller återfört avsättning till periodiseringsfond. Bolagets svenska skatt uppgår till 240 000 kr. För att förenkla beräkningen av bolagets svenska skatt används skattesatsen 20 procent i stället för den gällande skattesatsen 20,6 procent.
Den utländska nettoinkomsten i spärrbeloppsberäkningen uppgår till 300 000 kr eftersom koncernbidrag inte ska påverka den utländska inkomsten.
Den sammanlagda inkomsten i spärrbeloppsberäkningen uppgår till 1 200 000 kr, läs mer under rubriken Sammanlagd inkomst (nämnaren) (se nedan).
Spärrbeloppet för bolaget uppgår till 60 000 kr beräknat som (300 000 / 1 200 000) x 240 000 = 60 000 kr.
Såväl kostnadsposter som är direkt hänförliga till den utländska inkomsten som kostnadsposter som är gemensamma för hela verksamheten ska påverka den utländska inkomstens storlek.
Även del av gemensamma intäktsposter ska beaktas. Ett exempel på en sådan gemensam intäktspost för juridiska personer är schablonintäkten för periodiseringsfond.
HFD har ansett att en ökning eller minskning av säkerhetsreserv som hänför sig till utländska förvärvsinkomster ska påverka den utländska inkomsten vid spärrbeloppsberäkningen. HFD har däremot avvisat frågan hur en sådan förändring ska fördelas mellan svensk och utländsk inkomst (RÅ 2010 ref. 84).
Skatteverket anser att avsättning för och avstämning av egenavgifter samt positiv och negativ räntefördelning är gemensamma intäkts- och kostnadsposter som ska fördelas mellan svensk och utländsk inkomst.
Kostnadsposter och intäktsposter som är gemensamma för hela verksamheten ska fördelas mellan svensk och utländsk inkomst.
Skatteverket anser att denna fördelning bör göras utifrån den fördelningsmetod som är lämpligast i det enskilda fallet (Skatteverkets ställningstagande om fördelningen av gemensamma kostnadsposter mellan svensk och utländsk inkomst i spärrbeloppsberäkningen). Fördelningen kan ske utifrån nettobeloppen efter avdrag för direkta kostnadsposter. Det kan även finnas andra lämpliga fördelningsmetoder, t.ex. utifrån omsättning. Oberoende av vald fördelningsmetod anser Skatteverket att underlaget för en fördelning av de gemensamma kostnads- och intäktsposterna inte ska påverkas av
Skatteverket har uttalat sig om hur verket anser att en fördelning av de gemensamma kostnads- och intäktsposterna ska ske när fördelningen görs utifrån nettobeloppet (Skatteverkets ställningstagande om hur egenavgifter och räntefördelning beaktas i spärrbeloppsberäkningen).
Skatteverket anser att det bara är den avdragsgilla delen av en utgift med avdragsbegränsningar som ska påverka den utländska nettoinkomsten. Den del som inte är avdragsgill fördelas mellan utgifter hänförliga till svenska respektive utländska inkomster i förhållande till storleken på utgifterna.
Eva har haft tjänsteinkomster på sammanlagt 450 000 kr varav lön från arbete utomlands uppgår till 200 000 kr. Eva har begärt och medgetts avdrag för utgifter för resor till och från arbetet med sammanlagt 30 000 kr varav 10 000 kr gäller arbetet utomlands. Avdraget begränsas dock till den del som överstiger 11 000 kr, d.v.s. avdrag medges med 19 000 kr.
Utgifterna för de utländska resorna uppgår till 1/3 av de totala utgifterna (10 000 / 30 000). 1/3 av avdragsbegränsningen på 11 000 kr, d.v.s. 3 667 kr, ska därför minska de utländska utgifterna. De utländska utgifterna blir då 6 333 kr (10 000 - 3 667) och den utländska nettoinkomsten i spärrbeloppsberäkningen 193 667 kr (200 000 - 6 333).
Rederier och luftfartsföretag får, på begäran, beräkna den utländska nettointäkten från en viss stat med utgångspunkt i sina frakt- och biljettintäkter (2 kap. 16 § AvrL). Den utländska nettointäkten för en viss stat beräknas då som:
Den sammanlagda inkomsten som ska ingå i beräkningen är för förvärvsinkomst inkomsten före allmänna avdrag, grundavdrag och sjöinkomstavdrag (2 kap. 10 § första stycket AvrL).
För kapitalinkomst är den sammanlagda inkomsten överskottet av inkomstslaget kapital.
Vid beräkning av den sammanlagda inkomsten ska det bortses från:
Skatteverket anser att beräkningen av den sammanlagda inkomsten i spärrbeloppsberäkningen för fysiska personer strider mot EU-rätten vad gäller förvärvsinkomster. Spärrbeloppsberäkningen för fysiska personers kapitalinkomster strider inte mot EU-rätten.
Om fysiska personer har förvärvsinkomster från EES ska den sammanlagda inkomsten bestå av förvärvsinkomsten efter allmänna avdrag, grundavdrag och sjöinkomstavdrag. Om det finns inkomster från tredjeland ska en separat spärrbeloppsberäkning göras för dessa i enlighet med avräkningslagens bestämmelser. De båda spärrbeloppsberäkningarna ska sedan läggas ihop till ett gemensamt spärrbelopp för förvärvsinkomster.
Har avdrag gjorts för den utländska skatt som ska avräknas ska spärrbeloppet beräknas som om avdrag inte har gjorts. En fiktiv skatteberäkning görs därför i dessa fall. Skatteverket anser att det är grundavdraget som uppkommer i denna fiktiva skatteberäkning som ska minska den sammanlagda förvärvsinkomsten vid spärrbeloppsberäkningen för förvärvsinkomster när EU-rätten ska tillämpas och utländsk skatt dragits av. Läs mer på sidan Avräkning när avdrag har gjorts.
Om ett nollresultat eller underskott uppkommer i inkomstslagen tjänst eller kapital, eller i den näringsverksamhet som den utländska inkomsten ingår i, saknas förutsättningar för avräkning eftersom den sammanlagda inkomsten är noll (RÅ 2001 ref. 43). För att avräkning ska kunna medges i dessa situationer krävs att det är fråga om avräkning för en fysisk person, att det finns andra utländska inkomster som ingår i en annan del av beräkning av spärrbeloppet och att ett överutrymme finns vid denna andra beräkning. Såväl fysiska som juridiska personer medges dock alltid avräkning med ett lägsta belopp.
I de utländska kapitalinkomsterna (täljaren) ska de utländska inkomsterna på investeringssparkonto tas med. De utländska inkomsterna får dock inte tas upp med högre belopp än den schablonintäkt som tas upp till beskattning (2 kap. 10 b § AvrL).
I den sammanlagda kapitalinkomsten (nämnaren) ska de utländska intäkterna inte tas med (2 kap. 10 a § AvrL). I stället är det schablonintäkten som tas upp till beskattning som ska ingå i den sammanlagda kapitalinkomsten.
Bestämmelserna har införts därför att utdelning, räntor och annan avkastning på tillgångar på ett investeringssparkonto inte är skattepliktiga enligt IL. I stället tas en schablonintäkt upp till beskattning.