OBS: Detta är utgåva 2023.5. Visa senaste utgåvan.
När ett insolvensförfarande inleds ska eventuella utländska borgenärer få information om detta. Medlemsstaterna ska även inrätta ett insolvensregister för de förfaranden som omfattas av insolvensförordningen. Utländska borgenärer ska få minst 30 dagar på sig att anmäla fordran räknat från det att beslutet om att inleda insolvensförfarandet offentliggjordes i insolvensregistret.
Nytt: 2023-02-09
I årsutgåva 2023 har avsnittet Anmälan av borgenärers fordringar i insolvensförfaranden kompletterats med information om vad en anmälan ska innehålla.
När ett insolvensförfarande har inletts i en medlemsstat ska ett särskilt formulär användas för att informera utländska borgenärer om det pågående insolvensförfarandet (artikel 54 i insolvensförordningen).
Om ett insolvensförfarande har inletts i Sverige ska underrättelseskyldigheten enligt 8 § lag [2017:473] med kompletterande bestämmelser till 2015 års insolvensförordning fullgöras av
Standardformuläret behöver inte användas om insolvensförfarandet rör en fysisk person som inte bedriver näringsverksamhet, förutsatt att det inte krävs att borgenärerna anmäler sina fordringar för att de ska tas hänsyn till i förfarandet (artikel 54.4 i insolvensförordningen).
För svensk del skulle undantaget kunna aktualiseras i ärenden om skuldsanering och konkurs eftersom dessa förfaranden kan avse fysiska personer som inte bedriver näringsverksamhet. I skuldsanering förutsätts borgenärerna dock bevaka och anmäla sina fordringar (19 § NSksanL och 21 § FSksanL). Vid konkurs är det bara i samband med ett bevakningsförfarande som det formellt krävs att borgenärerna ska anmäla sina fordringar. Standardformuläret behöver därför inte användas vid konkurs för enskilda som inte bedriver näringsverksamhet, om inte ett bevakningsförfarande anordnas (prop. 2016/17:125 s. 39).
Förvaltaren är skyldig att begära att inledandebeslut offentliggörs i varje annan medlemsstat där gäldenären har ett driftställe eller fast egendom (artikel 28–29 i insolvensförordningen). Skyldigheten gäller både huvudinsolvensförfaranden och territoriella insolvensförfaranden (prop. 2016/17:125 s. 34 f.)
Att beslutet offentliggörsär praktiskt betydelsefullt i de fall då någon, efter att insolvensförfarandet har inletts, betalar en skuld till insolvensgäldenären i stället för till förvaltaren. En sådan betalning är endast giltig om betalaren inte kände till insolvensförfarandet. Det presumeras att betalaren hade sådan kännedom efter, men inte före offentliggörandet (artikel 31 i insolvensförordningen).
Vid offentliggörandet ska beslutet anmälas till Bolagsverket för kungörande i Post- och Inrikes Tidningar (5 § lag [2017:473] med kompletterande bestämmelser till 2015 års insolvensförordning). Även om ingen anmälan gjorts till Bolagsverket så gäller beslutet ändå utan några ytterligare formaliteter.
Insolvensförordningen innehåller bestämmelser om att medlemsstaterna ska inrätta s.k. insolvensregister (artikel 24 i insolvensförordningen).
Bolagsverket ska föra ett insolvensregister över konkurser och ett insolvensregister över företagsrekonstruktioner. Kronofogden ska föra ett insolvensregister över skuldsaneringar och F-skuldsaneringar (13 § andra stycket lag [2017:473] med kompletterande bestämmelser till 2015 års insolvensförordning).
Endast svenska insolvensförfaranden som omfattas av insolvensförordningen och som inleds från och med den 1 juni 2019 ska registreras i insolvensregistren (13 § första stycket och punkt 2 i övergångsbestämmelserna lag [2017:473] med kompletterande bestämmelser till 2015 års insolvensförordning).
Insolvensregistren syftar till att underlätta för borgenärer att bevaka sin rätt i insolvensförfaranden som inleds i andra medlemsstater och förhindra att parallella insolvensförfaranden inleds (ingressen skäl 76 i insolvensförordningen och prop. 2018/19:48 s. 35).
Registren ska enligt artikel 24.2 i insolvensförordningen innehålla information om pågående och avslutade insolvensförfaranden, t.ex. uppgifter om
I de svenska registren ska ytterligare uppgifter registreras (9–11 §§ förordning [2017:485] med kompletterande bestämmelser till 2015 års insolvensförordning).
Personuppgifter och andra uppgifter i insolvensregistren ska som regel gallras efter fem år (16–18 §§ lag [2017:473] med kompletterande bestämmelser till 2015 års insolvensförordning).
För skuldsanering och F-skuldsanering gäller dock speciella bestämmelser om gallring som motiveras av den personliga integriteten (18 § andra stycket lag [2017:473] med kompletterande bestämmelser till 2015 års insolvensförordning och prop. 2018/19:48 s. 33).
De olika nationella insolvensregistren ska kopplas samman och göras tillgängliga elektroniskt via den europeiska e-juridikportalen (artiklarna 25–27 i insolvensförordningen). Portalen ska ha en söktjänst på alla unionens officiella språk (artikel 25 i insolvensförordningen). Bolagsverket ansvarar för tillgängliggörandet av information på den europeiska e-juridikportalen för samtliga svenska insolvensregister, d.v.s. även för insolvensregistret över skuldsaneringar och F-skuldsaneringar (prop. 2018/19:48 s. 24).
Registret nås via den europeiska e-juridikportalen
En utländsk borgenär får anmäla fordringar på det sätt som godtas enligt lagstiftningen i inledandestaten (artikel 53 i insolvensförordningen). Utländska borgenärer ska få minst 30 dagar på sig att anmäla fordran räknat från det att beslutet om att inleda insolvensförfarandet offentliggjordes i insolvensregistret (artikel 55 i insolvensförordningen).
Anmälan kan ske på ett standardformulär som har tagits fram, men det finns inget krav på att borgenären ska använda formuläret. Även om borgenären väljer att inte använda standardformuläret ska anmälan innehålla följande uppgifter (artikel 55.2 och 55.4 i insolvensförordningen):