OBS: Detta är utgåva 2024.3. Visa senaste utgåvan.
Skatteverkets beslut kan överklagas antingen till förvaltningsrätten eller till länsstyrelsen beroende på vilket område inom folkbokföringsverksamheten det gäller.
Beslut enligt folkbokföringslagen överklagas hos förvaltningsrätten. Vilken förvaltningsrätt man ska vända sig till beror på vilken typ av ärende det rör sig om.
Ovannämnda bestämmelser syftar till att mål om folkbokföring normalt ska handläggas av den förvaltningsrätt som geografiskt är närmast för den enskilda. Om den enskilda genom ett beslut har blivit folkbokförd på en annan plats än tidigare, innebär bestämmelsen att förvaltningsrätten för inflyttningsorten blir behörig (jfr prop. 2002/03:99 s. 301).
Bestämmelsen reglerar vilken förvaltningsrätt som ska pröva ett överklagande av ett beslut att inte folkbokföra en person som flyttat inom eller till Sverige. Prövningen ska göras av den förvaltningsrätt inom vars domkrets den plats är belägen som sökanden har uppgett i sin anmälan om flyttning eller inflyttning (jfr prop. 2002/03:99 s. 301).
Detta gäller exempelvis överklagande av beslut om registrering utan att folkbokföring sker, t.ex. av barns födelse i landet då modern inte är folkbokförd här (prop. 2002/03:99 s. 301).
Följande beslut får enligt 39 § FOL inte överklagas:
Skatteverkets beslut får överklagas av den person som beslutet gäller och av det allmänna ombudet hos Skatteverket (40 § första stycket FOL).
Om ett barn står under vårdnad av två vårdnadshavare får ett beslut om barnets folkbokföring överklagas av en av vårdnadshavarna eller av dem gemensamt (40 § första stycket FOL).
Om en socialnämnd ansökt om skyddad folkbokföring för barn under 18 år får beslutet överklagas av vårdnadshavarna tillsammans eller av dem var för sig. Även socialnämnden får överklaga ett sådant beslut (40 § första stycket FOL).
Ett beslut om en persons bosättning, d.v.s. folkbokföring vid inflyttning till landet, rätt folkbokföringsort och avregistrering, får även överklagas av en kommun som berörs av beslutet (40 § första stycket FOL).
Den som vill överklaga ett beslut om folkbokföring (inflyttning, rätt folkbokföringsort, skyddad folkbokföring eller avregistrering) ska ställa överklagandet till förvaltningsrätten, men lämna in det till Skatteverket inom tre veckor från den dag personen fick del av beslutet (40 § andra stycket FOL).
Beslut i en annan fråga enligt folkbokföringslagen får överklagas av en enskild utan begränsning till viss tid (40 § andra stycket FOL).
Det allmänna ombudets eller en kommuns överklagande ska ha kommit in till Skatteverket inom tre veckor från den dag beslutet meddelades (40 § tredje stycket FOL).
För att kammarrätten ska pröva ett överklagande av förvaltningsrättens avgörande krävs att kammarrätten meddelar prövningstillstånd (41 § FOL).
Skatteverkets beslut enligt lagen om samordningsnummer överklagas till den förvaltningsrätt inom vars domkrets ärendet först prövats (14 § andra stycket lag [1971:289] om allmänna förvaltningsdomstolar).
Beslut enligt lag om samordningsnummer som får överklagas, får även överklagas av det allmänna ombudet hos Skatteverket (5 kap. 2 § första stycket SNL).
Tiden för överklagande är tre veckor från den dag då klaganden fick del av beslutet (44 § FL). Den som vill överklaga ett beslut enligt lagen om samordningsnummer ska ställa överklagandet till förvaltningsrätten, men lämna det till Skatteverket.
Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten (5 kap. 2 § andra stycket SNL).
Följande beslut får enligt 5 kap. 1 § SNL inte överklagas:
Skatteverkets beslut enligt lagen om personnamn (PNL) får överklagas till den förvaltningsrätt inom vars domkrets personen vars namn det gäller vid tidpunkten för beslutet var folkbokförd. Om personen vars namn det gäller inte var folkbokförd vid tidpunkten för beslutet, överklagas beslutet till Förvaltningsrätten i Stockholm (42 § PNL).
Rätten att överklaga gäller både beslut som innebär att Skatteverket skiljer ärendet från sig och beslut under handläggningen av ärendet, t.ex. beslut om att vitesförelägga en vårdnadshavare när någon ansökan om förvärv av barnets förnamn inte gjorts inom tre månader från barnets födelse (jfr prop. 2015/16:180 s. 129 f.).
Ett beslut får som regel överklagas av den som beslutet angår, om det har gått personen emot (42 § FL och prop. 2015/16:180 s. 130). Ett beslut helt i enlighet med en ansökan om namn har ansetts gå den enskilda emot när denne ångrat sig (HFD 2015 ref. 73).
Det finns möjlighet att invända mot någon annans ansökan om nybildat eller befintligt efternamn som inte kan förvärvas i familjerättslig ordning. Detsamma gäller en ansökan om byte till dubbelt efternamn som inte kan förvärvas på familjerättslig grund. Sådana ansökningar ska vanligtvis kungöras. Den som vill invända mot en sådan ansökan ska göra det skriftligen inom en månad från kungörelsedagen (41 § andra stycket PNL). Den som har gjort en sådan invändning får överklaga ett beslut som innebär att ansökan bifalls. Den som har avstått från att göra en sådan invändning får inte överklaga beslutet (42 § andra stycket PNL).
Tiden för överklagande är tre veckor från den dag då klaganden fick del av beslutet (44 § FL). Den som vill överklaga ett beslut om personnamn ska ställa överklagandet till förvaltningsrätten, men lämna det till Skatteverket.
Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten (42 § fjärde stycket PNL).
Beslut om hindersprövning överklagas hos förvaltningsrätten. Skatteverkets beslut om hindersprövning får överklagas hos en förvaltningsrätt inom vars domkrets någon av dem som begärt hindersprövningen är folkbokförd (15 kap. 2 § första stycket ÄktB).
Om inte någon av de som begärt hindersprövning är folkbokförd överklagas beslutet hos Förvaltningsrätten i Stockholm.
Överklagandetiden är tre veckor från den dag då klaganden fick del av beslutet (44 § FL). Den som vill överklaga ett beslut om hindersprövning ska ställa överklagandet till förvaltningsrätten, men lämna det till Skatteverket.
Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten (15 kap. 2 § andra stycket ÄktB).
Den som vill överklaga Skatteverkets beslut om gemensam vårdnad för föräldrar som inte är gifta med varandra får göra det hos den förvaltningsrätt inom vars domkrets barnet är folkbokfört vid tiden för beslutet (6 kap. 16 § tredje stycket FB).
Överklagandetiden är tre veckor från den dag då klaganden fick del av beslutet (44 § FL). Den som vill överklaga ett beslut om gemensam vårdnad ska ställa överklagandet till förvaltningsrätten, men lämna det till Skatteverket.
För att kammarrätten ska pröva ett överklagande av förvaltningsrättens avgörande krävs att kammarrätten meddelar prövningstillstånd (6 kap. 16 § fjärde stycket FB).
Skatteverkets beslut om utfärdande av äktenskapscertifikat överklagas enligt 40 § FL hos allmän förvaltningsdomstol (6 § kungörelsen [1969:123] om äktenskapscertifikat). Överklagande sker till den förvaltningsrätt inom vars domkrets ärendet först prövats (14 § AFDL).
Överklagandetiden är tre veckor från den dag då klaganden fick del av beslutet (44 § FL). Den som vill överklaga ett beslut om utfärdande av äktenskapscertifikat ska ställa överklagandet till förvaltningsrätten, men lämna det till Skatteverket.
Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten (40 § andra stycket FL).
Den som vill överklaga Skatteverkets beslut om intyg för eller anstånd med gravsättning eller kremering får göra det hos länsstyrelsen (11 kap. 6 § BegrL). Skatteverkets beslut om passersedel för att föra ut stoftet efter en person som har avlidit i Sverige ur landet får också överklagas hos länsstyrelsen (59 § BegrF).
Vilken länsstyrelse som ska pröva ett överklagande framgår av 6 § förordningen (2012:358) om behörig länsstyrelse i begravningsärenden.
Överklagandetiden är tre veckor från den dag då klaganden fick del av beslutet (44 § FL). Den som vill överklaga ett beslut om gravsättning eller kremering ska ställa överklagandet till länsstyrelsen, men lämna det till Skatteverket.